682 
Baade, og Leilighed til i Nærheden at kunne erholde 
passende Træstammer, hvoraf de kunne dannes. 
Hvis det opstillede Spørgsmaal — nemlig angaaende 
Forbindelsen over Sundet -- var sat under Diskussion for 
50 til 60 Aar siden, vilde man næppe have tænkt paa 
andre Forbindelsesmidler end aabne Baade, Dæksbaade, 
Smakker eller lignende. Dampens Anvendelse i Skibsfar¬ 
tens Tjeneste var den Gang i sin Barndom, Dampskibets 
Røg øinedes endnu kun i det Fjerne, og Ingen kunde med 
Sikkerhed forudse, hvorledes Dampseiladsen vilde udvikle 
sig. Nu stillede Sagen sig anderledes. Seil og Aarer 
spillede kun en underordnet Rolle i Forbindelser, som den 
her betragtede. Nu maatte Tanken først henledes paa de 
forskjellige Arter af Dampskibe. Dernæst kunde man 
tænke sig Forbindelser under Sundets Bund gjennem Tun¬ 
neler og endelig over Vandet ved Hjælp af Broer. At 
bygge en Bro over Sundet, kunde efter de Fremskridt, 
Brobygningskunsten havde gjort, med Hensyn saavel til 
Fundering, som til de Vidder, der overspændes, ikke hen¬ 
regnes til Umulighederne. I Amerika var man allerede 
naaet til Spændvidder af 1600 Fod. Foreløbig kunde denne 
Forbindelsesmaade dog lades ude af Betragtning. Heller 
ikke havde en Brobygning over Sundet endnu været paa¬ 
tænkt af Nogen; Anbringelsen af en Tunnel var derimod 
bragt i Forslag. 
Dampskibene vare imidlertid det Forbindelsesmiddel, 
bvorpaa man hovedsagelig maatte henvende Opmærksom¬ 
heden. Her kunde da være Spørgsmaal, saavel om almin¬ 
delige Dampskibe, bevægede ved Hjælp af Skovle, Skrue 
eller paa anden Maade, som om Dampfærger, denne Be¬ 
nævnelse tagen i snævrere Forstand. Som oftest kaldte 
man ethvert Dampskib, der benyttedes til Færgefart, en 
Dampfærge. Her forstodes ved Dampfærger kun Skibe, paa 
hvis Dæk var anbragt Spor, som kunde sættes i Forbindelse 
med tilsvarende Spor paa Land. Forbindelsen tilveiebragtes 
ved en om en horisontal Akse bevægelig Klap, over hvilken 
