684 
ning paa Veien. Disse Skibe — hvoraf en Tegning fore¬ 
vistes — skulde oven over det Dæk, som optog Jernveis- 
togene, have et saakaldt Promenadedæk og over dette et 
Styredæk. 
Det var imidlertid ikke nok, at der anskatfedes Skibe. 
En Dampfærge, hvad enten den skulde benyttes alene til 
Godsvogne eller optage hele Train, kunde ikke, som et 
andet Skib, lægge til ved ethvert Bolværk. Den udkræ¬ 
vede særlige Foranstaltninger. For det forste maatte, som 
allerede nævnt, et Spor fores til Anlægspladsen, og Indret¬ 
ning træffes til dets Forbindelse med Sporene paa Færgen. 
Dernæst maatte der anbringes Indfatninger, der passede til 
Skibets Form, og som ledede det noiagtig ind til Forbin¬ 
delsesklappen. Selvfølgelig maatte Havnen, hvor disse 
Færgeleier skulde indrettes, have den for Skibene fornodne 
Dybde. Med Hensyn hertil modte der store Vanskelighe¬ 
der ved Kanalen. Havnen ved Calais var ikke dyb nok 
for de store, af Scott Russel og Sir Edward Belcher fore- 
slaaede Skibe, og den fornodne Dybde kunde ikke bringes 
tilveie. Man havde dog ikkke ladet sig afskrække af 
denne Vanskelighed. Den franske Ingeniør Dupuy de Lorne 
— Opfinderen af Luftballonens Styring — havde saaledes 
foreslaaet Anlæget af en særegen Færgehavn af eiendomme¬ 
lig Konstruktion. 1 saa stor Afstand fra Kysten, at der ved 
laveste Vandstand var en Dybde af 6 Meter, skulde opføres 
en ringformig Dæmning med en mod Landet vendt Aab- 
ning. Det af Dæmningen omsluttede Basin skulde danne 
Havnen og den anbragte Aabning blev Mundingen. Ved 
at vælge en saadan Konstruktion havde Ingenioren tilsigtet, 
foruden Dybden at opnaa Ro i Basinet, samt en Munding, 
som, da den dækkedes af Landet, altid vilde kunne passe¬ 
res uden Besvær. Det var ogsaa anført, at en saadan 
Havn ikke behøvede saa stort Omfang, som under iovrigt 
lige Omstændigheder udkrævedes for en Havn af alminde¬ 
lig Form. Forbindelsen med Landet skulde tilveiebringes 
ved en Jernvei, som førtes ud til den ringformige Dæm- 
