— 44 — 
vandstofkjerne har efter R. oprindelig en plads i kvælstof- 
kjernen som ligger 7 • 10 43 cm. fra dennes centrum. Der opstod 
under like forsøksbetingelser endnu færre av disse hurtige 
vandstofatomer i kvælstofgas end i vandstofgas. Det »utbytter 
man faar av vandstofatomer i kvælstofgasen er derfor ørlitet. 
Ut fra sine resultater antar Rutherford at hvis man bare 
kunde anvende «-partikler, eller lignende »straaler«, med 
endnu større energi end de han brukte som projektiler, var 
der sandsynlighet for at mange av de lette atomers kjerner 
kunde sprænges, m. a. o. at en række transmutationer kunde 
utføres. Hvis dette en gang i fremtiden lykkes, vil det ikke 
være forvandlingen i og for sig som i første række kommer til 
at interessere. Det vil i saa fald bli de ved kjernespræng- 
ningen frigjorte energimængder. Disse vil kanske kunne faa 
den største betydning for menneskene. 
Om den gule feber. 
Av dr. med. Th. Thjøtta. 
For Norge har den gule feber altid været av adskillig 
interesse paa grund av dens betydning for vore sjøfolk. Og 
det er i virkeligheten ikke faa norske sjømænd som i aarenes 
løp er faldt som denne sygdoms ofre i de tropiske og subtro¬ 
piske havner. Den gule feber er nemlig en uttalt tropisk og 
subtropisk sygdom med en temmelig sterkt begrænset geo¬ 
grafisk utbredelse. 
De første beretninger om denne sygdom stammer fra 
Vestindien, hvor de indfødte og de europæiske kolonister fra 
aaret 1635 sies at ha lidt meget av en sygdom som skal ha 
været gul feber. I den senere tid har Vestindien og da særlig 
de store Antiller været saa plaget av denne sygdom, at dette 
sted har været betragtet som sygdommens hjemsted. Hvert 
aar har Kuba været hjemsøkt av sygdommen, snart i sværere, 
snart i mildere form. Og altid har det været slik som det 
gjerne er med de smitsomme sygdommer, at den har oiptraadt 
sværest under krige og uroligheter. Under den spansk- 
