— 6 - 
gang elter det 14. århundrede, er også denne fangst på Ishavet 
gåt tilbake, samtidig med Nordmennenes skibsfart i det hele 
i de nordlige farvann, like fra Bjarmelann i øst og til Grøn- 
lann i vest. En vesentlig medvirkende årsak her kan også 
ha vært at fiskeriene på Finmarkskysten og Lofoten tok et 
sterkt opsving efter det 14. århundrede og trakk kreftene 
til sig. 
Hanseatenes herredømme over den norske handel har 
sikkerlig også gjort sit, de hadde mer forståelse for tørfiskens 
verdi enn interesse for den fjernere og farligere Ishavs-fangst 
som de ikke skjønte sig på. 
Endelig la også statsmonopolet for handelen på Finmar¬ 
ken sin døde hånn over denne lansdel og over all privat 
foretagsomhet der. Et kongebrev fra 1562 inskjerpet ene¬ 
retten for Bergen til all handel på Finmarken. 
Vi hører nu intet mer om reiser til lannet nordenfor havet, 
før Spitsbergen ble funnet på ny av Nederlenderne i 1596, som 
senere skal bli omtalt. 
Imidlertid hadde Nordmennenes opfatning av de nord¬ 
ligste lannes utstrekning og Grønlans lanforbindelse med den 
gamle verden, litt efter litt, i løpet av det 15. og 16. århundrede, 
kommet in i den almindelige kartografiske fremstilling av 
disse nordlige strøk, og hadde satt sit preg på denne. Dette 
foregikk ad forskjellige veie som vi ikke her kan gå in på. 
Men samtidig gjorde også andre forestillinger sig gjel- 
lende, og av særlig betydning i denne forbinnelse var bl. a. 
forestillingen om en Nordøst-passage gjennem hvilken det 
skulde være mulig å nå det rike Kina og Ostindien sjøveien 
nordenom Europa og Asien. Dette stod selvsagt i strid med 
forestillingen om den lukkede Havsbotten, og på mange 
karter ble det gjort en havåpning østover fra dennes nordøst¬ 
lige enne, så Grønlann ikke ble helt lanfast med Ruslann eller 
med Novaja Semlja. 
Dette var en almindelig fremstilling på mange av de 
mest kjente karter i siste halvdel av det 16. århundrede; 
særlig kan nevnes flere av dem som ble utgitt av de kjente 
nederlanske kartografer Mercator og Ortelius. 
For å finne Nordøst-passagen ble det på denne tid utsennt 
flere ekspeditioner, først fra Englann i 1553 unner Sir H u g h 
