- 67 — 
Eivind Astrup gjorde samtidig en ekspedition sydover 
fra vinter-kvarteret og gjorde interessante unnersøkelser i 
Melville Bukten. 
I 1896 og 1897 foretok Peary sommer-reiser til Nord- 
Grønlann, mest for å hente de svære jern-blokker han hadde 
funnet nær Kapp York og som han mente var meteoriter. 
Den største var på omkring 90 tons og med sin vanlige 
ukuelige energi lykkedes det ham å faa denne koloss om¬ 
bord i skibet og bringe den til New York. 
I det følgende år (1898) drar han igjen ut på en firårig 
ekspedition (1898—1902). På demie rakk han i 1900 runt 
Grønlans nordspiss. I 1902 gjorde han en reise mot Nord¬ 
polen nordover drivisen fra Grant Lann og nådde 84° 17' n. br. 
I 1905—1906 gjorde Peary et nytt forsøk på å nå Nord¬ 
polen, og drog ut med det nybyggede skib »Roosevelt«. I 
april 1906 nådde han nord over drivisen til 87° 6' n. br. 
I 1908—1909 gjorde han sin siste ekspedition, igjen med 
»Roosevelt«, og den 5. september 1909 kunde han fra Labra¬ 
dor telegrafere at han den 6. april hadde nådd Nordpolen. 
Han hadde også på ferden nord over drivisen gjort flere 
lodskudd som viste, at det var dypt hav i disse strøk. 
Det kan vanskelig i den geografiske forsknings historie 
påvises sidestykke til den intense energi hvormed denne 
fremragende polar-reisende forfulgte det mål han hadde 
satt sig. 
Det er særlig som slede-reisende at Peary har vært ene¬ 
stående. Han opfattet straks de store fordele som Eskimo¬ 
enes hunne-kjørsel og deres reisemåter i det hele hadde for 
utforskningen av den ukjente isverden, og med merkelig 
dyktighet visste han å nytte ut Eskimoenes erfaringer. 
Han fikk også i utstrakt grad Eskimoene selv til å delta 
i slede-ferderne. Han må ha hat en særegen evne til å ingyte 
dem tillid, så de fulgte ham. 
Som de viktigste resultater av hans mange reiser, må 
nevnes utforskningen av de nordlige dele av Grønlann og 
dets inlans-is, opdagelsen av dets utstrekning mot nord, og 
hans bestemmelse av dets nordligste kyster, og så endelig 
hans gjentagne gjennemstreifning av drivis-strøket nord til 
Nordpolen fra Grant Lann og Grønlann. 
