— 139 - 
Tiltrods for det temmelig ufuldstændige kjendskap man 
paa Blytts tid hadde til den egentlige karakter av de fleste 
av vore kvartæravsætninger saa hadde han dog utformet 
sig en klar oversigt over rækkefolgen av indlandsavsætnin- 
gene, og dette skete i nær tilslutning til de britiske ansku¬ 
elser. At Blytt paa et forholdsvis tidlig stadium i den hen¬ 
seende kunde naa saa langt som han gjorde hadde vistnok 
sin ganske naturlige grund deri at han for planternes ved¬ 
kommende gik ut fra den vistnok almengyldige lov „at 
langsom vandring over smaa strækninger er regelen, og at 
pludselige og lange vandringer horer til undtagelserne 44 , 
mens „de store sprang i arternes udbredelse tyde da 
paa en større udbredelse i svundne tider 44 . Ogsaa dette 
fandt han sterkt begrundet i nutidsf or holdene, ti „Dryas- 
formationen er i sine grundtræk den samme lige fra Hardan- 
.gervidden til Finmarken 44 . Og dette har jo Norm ans og 
Dahls undersøkelser i høi grad tjent til at bekræfte. 
Og ifølge sin opfatning av disse helt lovbestemte forhold 
kunde saa Blytt allerede i 1878 opstille det fuldstændige 
profil av en dansk og sydnorsk torvmyr: 
1. Istidens sidste avsnit, fugtig. 
2. Ler med arktiske planter, kontinentalt. 
3. Torv med Populus tremula og Betula odorata. 
4. Stubbelag og skogrester. 
5. Torv med furustammer og muligens stenredskaper. 
6. Stubbelag og skogrester med hassel, ek etc. 
7. Torv med Quercus sessiliflora og bronceredskaper. 
8. Stubbelag og skogrester. 
9. Torv med Sphagnum. 
10. Nutiden med stubber og skog. 
Og i den forbindelse gjør da ogsaa Blytt opmerksom 
paa at „dette profil viser den vekslende periode af tørre og 
fugtige tider, og det giver tillige en oversigt over vor floras 
ind vandring 44 . 
Og henimot aarhundredskiftet resumerte Blytt sine erfa¬ 
ringer i et foredrag som var emnet til at holdes ved natur- 
forskermøtet i Stockkolm 1898, men her overrasket døden 
ham. Men hans fuldt færdige manuskript om den norske 
