153 — 
Det svarer til at havet som en fjordarm har gaat herind 
under begyndelsen av den tid som jeg har kaldt knipling- 
skjællets tid, men ikke under slutningen av samme. Hav- 
grænsen for denne ligger nemlig mellem 142 og 95 meter 
høiere end den nuværende. Dette forklarer at der i begyn¬ 
delsen av denne utpræget fugtige tid i den lunt indgaaende 
fjordbugt blev avsat et fjordmudder, det der ligger nærmest 
under torven. Men da Lillestrømmens flate fjordbund ved 
landets stigning blev lagt tør under denne fugtige tid selv, saa 
var betingelseme for en torvdannelse tilstede i samme øie- 
blik som fjordbunden steg op av havet, derfor finder vi ogsaa 
torv umiddelbart paa fjordmudderet. Senere har landet lig¬ 
get tørt paa dette sted, saa avsætningen til enhver tid har 
kunnet foregaa overensstemmende med utviklingen av de 
klimatiske forhold. Det følgende kvistlag maa skrive sig fra 
'en følgende tør tid, den som jeg har kaldt traugskjællets tid 
der var av utpræget kontinental karakter. Det derover lig¬ 
gende torvlag maa igjen ha sin oprindelse fra en utpræget 
iugtig tid, den som jeg har kaldt teppeskjællets tid, der 
hadde et utpræget atlantisk særpræg. Stubbelaget over maa 
i sin dannelse tilhøre en meget utpræget kontinental tid, en 
karakter der netop passer paa den følgende porcellænsskjæl- 
lets tid der vel er den varmeste vi overhodet har hat i vort 
land efter den sidste istid. Torvlaget over stemmer i sin 
oprindelse udmerket overens med den følgende fugtige 
østerstid som jo er av samme klimatiske karakter. At vi saa 
særlig langs kantene finder store deler av myren skogvokset, 
hvilket med bestemthet tyder paa en utpræget uttørkning av 
myren, er i fuld harmoni med hvad vi ogsaa ellers paa en 
række omraader har erfaring for, nemlig at nmtiden i mot- 
sætning til den nærmest forutgaaende tid er en forholdsvis 
tør, kontinental tid. Som vi ser er der en overensstemmelse 
saa stor mellem fjordavsætningene paa den ene side og torv- 
myrens avsætninger paa den anden, at dette neppe som 
mange forskere mener kan bero paa en tilfældighet. 
Senere har jeg flere ganger besøkt Lillestrømens torv¬ 
myr, som har interessert mig meget, og tildels har jeg fore- 
tat større gravninger. Til orientering skal vi til sammenlig¬ 
ning med foregaaende profil ta for os et fra myrens vistnok 
uttørkede, men skogløse midtparti. Men i myrens dypere 
lag finder vi ogsaa her i bestemt vekslende rækkefølge torv¬ 
lag og trærike lag med bjerk og furu og andre planterester. 
Hvad vi her ser kan vi for oversigtens skyld sætte op i en 
tabel, idet vi til sammenligning med foregaaende profil i en 
anden rubrik ved siden tilføier de tilsvarende havavsæt- 
ninger i deres bestemte rækkefølge: 
