— 154 — 
8. Øverst torv med skoghu- 
mus, lyngbevokset, en og 
anden bjerk og tall. Stubbe- 
og kvistrester. 
7. Lysebrun sphagnumtorv, 
28 cm. Trærestlag. Løs 
sphagnumtorv, 58 cm. 
6. Utpræget stubbelag med 
furu etc. Forvitringslag. 
5. Tæt, seig, brun torv, 50 
cm. Stubbe- og trærestlag. 
Torv, mørkebrun, 45 cm. 
4. Utpræget stubbelag. For¬ 
vitringslag. 
5. Torv med enkelte træ- 
rester, 22—35 cm. Her 
en tydelig, skarp skille¬ 
linje (torland-sjø?). Graa- 
grønt mudder, 25 cm. Ler 
med organiske rester, 
50 cm. 
2. Sand, 3—4 mm. og der¬ 
under ler. 
1. Seig blaaler. 
8. Nutiden. 
7. Østerstiden. 
6. Porcellænsskjællets tid. 
5. Teppeskjællets tid. 
4. Traugskjællets tid. 
3. Kniplingsskjællets tid. 
2. Strandsneglens tid. 
1. Ishavsskjællets tid. (Port- 
landia-niveauet). 
Som vi ser er det fuldstændig den sanune rækkefølge 
med helt det samme indhold som i forrige profil. Og vi kan 
følge utviklingen tilbake helt til den tid da havet sendte en 
fjordarm herind. Ikke et eneste led mangler. Men derimot 
ser vi kanske til at begynde med til vor forbauselse at der i 
lag 7 og 5 likesom er for mange lag, torvlaget er i begge 
tilfælder tilsyneladende fordoblet. Det er hvad jeg har pleiet 
at kalde »dichotomt« eller tvebygget. Trærestlaget i midten 
likesom deler det op i to. Denne tvebygning er imidlertid 
meget almindelig i de kvartære avsætninger, i ler, i sand, i 
grus, ja til og med i torv og mange andre avsætninger Fra 
De britiske øers torvmyrer f. eks. er den beskrevet fra flere 
forskjellige steder. Og den reise jeg sommeren 1909 foretok 
til England, Skotland, Orknøeme og Shetlandsøerne har 
været av stor nytte for mig ved studiet av vort eget lands 
torvavsætninger. Jeg nød nemlig paa Shetlandsøerne den 
begunstigelse at faa ledsage den fremragende torvmyrforsker, 
min ven professor L e w i s, der endog lot opkaste specielle 
profiler for at demonstrere for mig øernes torvmyrbygning. 
Det er interessant at se at vi i torvmyren ved Lillestrømmen 
gjenfinder de samme fænomener som der. Det viser os at 
