162 — 
teori som disse videnskapers historie kjendéf, E i n s t e i n s 
relativitetsteori. De prikkede piler viser de elter denne teori 
forutberegnede forflytninger. Overensstemmelsen er ikke 
absolut, men dog saa stor man kan vente naar de uundgaae- 
lige feil ved utmaalingene tas i betragtning. Resultatet 
kan altsaa betragtes som en bekræftelse av Einsteins teori. 
Vi har da at ta standpunkt til det spørsmaal om det ogsaa 
vt f: 
... a. «UH 
. / 
* K,Ta«reau. 
iaurfau * 
% Tcturf&u! 1 * 
51 Txurtttu.* 
# 53Toy.réau 
? IV ti \ 
• F, IV. 53 
Fig. 1. 
m a a betragtes som en saadan bekræftelse, og hvad dette 
i saa fald vil si. 
Som forberedelse skal vi først se paa det nye fænomen 
helt forutsætningsløst, som om det var fundet paa rent 
empirisk vei, uten nogen veiledning av den forutilende tanke. 
I. Er fænomenet nyt? 
Stiller vi os helt forutsætningsløst, saa har vi først at se 
efter om vi kan tilbakeføre effekten til kjendte aarsaker. 
Først kunde aarsaken ligge i ydre tilfældigheter, som 
rene instrument- eller observationsfeil. En forflytning av 
stjernernes plads fra den ene fotografiske plate til den anden 
vilde man f. eks. faat om platerne, som let kunde været tilfæl- 
det, hadde hat forskjellig temperatur ved de forskjellige fotogra- 
