— 204 — 
med den ytterste del av indlandsisen fra øst. Omraadet lignet 
saaled.es deler av Grønlands nuværende kyststrækning. 
Om de lokale bræers utbredelse og størrelse i forskjellige 
perioder av den sidste istid gir visse omraader ipaa Vestvaagø 
og Hadselø interessante og gode oplysninger. Ved Stam¬ 
sund paa den førstnævnte ø forekommer i fj eldet to store 
depressioner utdenudert av lokale bræer. I mundingen av 
disse depressioner ligger en lav bergtersker og indenfor 
denne, avstængende den inderste del av den glaciale botn, 
to endemorænevolder. Disse moræner markerer to bestemte 
stadier i de lokale bræers utbredelse. Det er sandsynlig at 
den utenforliggende bergterskel ogsaa markerer et visst 
utbredelsesstadium, som dog maa være ældre og fra en tid 
da bræene var meget større end da de indenforliggende 
morænevolder dannedes. Lignende forhold men endnu bedre 
utdannet træffer man paa Hadseløen (fig. 6). Paa dens 
nordre side ligger den ene store glaciale botn eller cirkus ved 
siden av den anden. Indenfor disse cirkusser kan man skille 
ut to forskjellige deler, en indre typisk botndannelse og et ytre 
bredere og mer dal-lignende parti. De indre og yngre deler 
er uten vegetation og omgit av nøkne fjeldsider, mens de ytre 
og ældre dalpartiers sider er dækket av taluskegler med 
sammenhængende vegetation. De indre deler har de to ende¬ 
morænevolder foran sig. De ytre partier er — ogsaa i likhet 
med forholdene indenfor Stamsunddistriktet — avstængt ved 
lave bergterskler undtagen ved den vestligste dalcirkus som 
i mundingen desuten er lukket av en moræne. Det beinérkel- 
sesværdige ved disse forhold er at morænene altid optrær i to 
trin. Fra det øvrige Skandinavien, fremfor alt fra det sydlige 
Sverige og det sydlige Norge er to morænetrin bedre utviklet 
end andre og de markerer tydelig et langt ophold av isen i 
dens tilbakegang. Disse morænetrin repræsenteres i det syd¬ 
lige Norge av de vel kjendte Raerne og i det sydlige Sverige 
av en række morænevolder gjennem Dalsland, Vestergotland 
og Ostergotland og i Finland av den svære ryg av glacialt 
materiale som kaldes Salpaussalka. Salpaussalka og Raerne 
er fordelt i to ved siden av hinanden liggende rygger, og endog 
paa visse steder i Sverige er totallet fremherskende. Pro¬ 
fessor J. H. L. V o g t har fremholdt at i Nordlands fjorder op- 
