— 234 — 
Elvene paa Spitsbergen kommer fra bræer allesammen, 
og fører en masse materiale, som de tildels ikke klarer at 
slæpe med sig tilhavs. Dalene er jo gjennemgaaende blit for¬ 
dypet av bræer, og faldet er ikke stort nok til at elvene kan 
føre med sig alt stof; derfor fyldes de flatere dalbunder op, 
og sidebækkene lægger op svære koniske vifter av sten og 
grus. Nede i den flate dalbund gaar da elvene i en masse 
grunde grener, og de ender i svære deltaer. Paa kystsletterne 
er ikke elveløpene videre bestemte i det hele — de flyter i 
alskens kroker bortover flatlandet, ganske uregelmæssig. 
Slike vass-lænder er ikke saa slemme at passere som man 
skulde tro: bunden er ofte temmelig fast, selv om det ser 
aldrig saa bløtt ut. 
Endel elver gaar gjennem indsjøer, og de blir da kvit sin 
byrde av grus og sand. I det klarere vand kan der da gaa 
op »laks« (røir) som fanges i gam i elven i Russekjeila f. 
eks., ute i Isfjorden, og her og der ellers ogsaa. I det fæle 
gjørmete vand i bræelvene kan ingen fisk leve. 
Vulkaner og varme kilder. Ut paa høsten blir 
det vanskelig at finde vand paa Spitsbergen; bækker og elver 
bundfryser, og almindelige opkommer findes ikke. Ved 
grubebyene sørger de for at faa fat i en drivis — helst et 
stykke kalvis — som de fortøier i fjæren; saa maa de gaa 
og hugge isbeter og smelte hele vinteren. Mange bræelver 
gaar forresten hele vinteren, de fryser ikke. 
Nogen steder er der ogsaa frostfri opkommer. Langt 
i nord, i Bock Bay, opdaget Hoel i 1910 endel varme 
kilder ganske nær stranden. Våndet har en temperatur 
av 28°. Undergrunden bestaar av kalk, og det varme 
vand har opløst endel kalksten som har avsat sig rundt kil- 
derne som rare bassiner, kopper og kar; visse alger bidrar 
til at bygge op disse kunstfærdige bassiner. I det lunkne 
vand findes endel alger som ellers ikke kan eksistere paa 
Spitsbergen. 
I nærheten ligger endel vulkaner fra recent tid; 
enkelte lavastrømmer har rendt utover marine terrasser. 
Disse opdagelser var ganske uventede. 
Baade vulkanene og de varme kilder synes at staa i en 
eller anden forbindelse med en forkastningslinje som strækker 
sig fra NNW—SSE over Bock Bay. 
