— 266 - 
aarhundrede kunde fremstaa som en selvstændig forsknings- 
gren. Her var Boy le (1626—91) banebryteren. Helt upaa- 
virket av alkemi og den aristoteliske lære hævdet han at skal 
videnskapen gaa frem, maa der anstilles forsøk, iagttagelser 
maa samles og ingen teori opstilles som ikke er i overens¬ 
stemmelse med hvad man har iagttat. Han var den første som 
fuldt ut forstod, at for keniien var det en hovedopgave at 
utforske alle stoffers sammensætning. Boyle la dermedi grund- 
laget for den kemiens tidsalder som endnu hersker. 
Alle middelalderens forgjæves forsøk paa at fremstille 
guld av mindreværdige metaller bragte etterhvert frem en hel 
række erfaringer. Disse førte til at man kom til en motsat 
anskuelse og opstillet den lov, at det er umulig at overføre 
et element til et andet. Ved element (grundstof) forstod 
man da noget andet end før. Det nye elementbegrep blev 
indført av B o y 1 e, og fremgik av den betragtning, at naar 
et stof lar sig spalte i to eller flere ulike bestanddele, saa er 
disse enklere stoffer end det oprindeligei Alle de stoffer man 
ikke evner spalte i ulike bestanddele blir da at betragte som 
elementer. Av disse er alt opbygget. Som vi ser hindrer 
ikke denne tolkning av elementene at die f. eks. er av kompli- 
cert bygning, og stammer fra ét urstof. Den siger bare, at 
med de hittil kjendte hjælpemidler kan man ikke spalte ele¬ 
mentene videre i enklere bestanddele. Dette var Boyle fuldt 
klar over. 
Før Boyle hadde alle spekulationer over materiens sam¬ 
mensætning manglet et fundament av eksperimentel erfaring. 
De 'ideer man hadde om smaa udelelige partikler, var resul¬ 
tatet av vismænds tankeforsøk paa at forklare alt som sker. 
Grundlaget for den moderne atomisere kunde derfor først 
lægges, efterat man gjennem eksperimenter hadde vundet 
en række erfaringer, som pekte mot en slik sammensætning 
av materien. Det er Daltons (1766—1844) store fortje¬ 
neste at ha opstillet den moderne atomisere. De iagttagelser 
som gav ham et fast grundlag fremgik av hans undersøkel¬ 
ser over sammensætningen av forskjellige forbindelser. Man 
mener det var Daltons undersøkelser av kvælstoffets oksyder, 
som førte ham til at opstille loven om die multiple 
p r o p o r t i o n e r , en lov fundet og underbygget paa eks- 
