269 — 
urstof op. Elementenes egenskaper og disses periodiske 
avhængighet av atomvegten, slik som systemet tydelig viste 
det, førte tanken naturlig hen paa én urmaterie som alle eie- 
menters ophav. Man evnet bare ikke at studere denne elemen¬ 
tenes opbygning med die hjælpemidler, som stod til raadighet. 
Like til for faa aar siden stod atomlæren for forskerne 
bare som en hypotese. Rigtignok en ualmindelig vigtig og 
frugtbar hypotese; men mange mente at derfor behovet den 
slet ikke at stemme overens med de virkelige forhold. Man 
hadde ikke noget eksperimentelt bevis for at materien var 
opbygget av slike smaa partikler. I 1908 siger nu W. Ost- 
wald (i forordet til »Grundriss d. allgemeinen Chemie«): 
»Xch hab© mich uberzeugt, dass wir sieit kurzer Zeit in den 
Besitz der experimentellen Nachweise flir die diskrete oder 
kornige Natur der Stoffe gelangt sind, welche die Atomhypo- 
tese seit Jahrhunderten ja Jahrtausenden vergeblich gesucht 
hatte «. 
Det er de sidste aartiers undersøkelser over den kolloide 
tilstand av materien, over gasionene, elektronene og over de 
radioaktive stoffer som har skaffet beviset. 
Som vi hørte antok Avogadro, at ved ens temperatur og 
tryk indeholder samme volum av enhver gas likemange mole¬ 
kyler. Et grammolekyl, d. e. det antal gram som molekylveg- 
ten angir, av hvilkensomhelst gas indtar 22410 cc. Antallet 
av molekyler i et grammolekyl skulde derfor være det samme 
for alle gaser. Dette antal er i de sidste aar blit bestemt paa 
en række helt forskjellige maater, som alle har git samme 
resultat, nemlig tallet 6 X 10 23 , Avogadro sl kon s t a n t. 
Hvor vældig dette tal er, m. a. o. hvor ørsmaa atomene virkelig 
er, vil følgende billede gi Dem et begrep om: Hvis vi, sier 
B j e r r u m, var istand til at fjerne 100,000 atomer hvert 
sekund fra en vanddraape, saa maatte vi ha begyndt for 1500 
millioner aar siden, hvis hele draapen nu skulde være fjernet. 
Avogadros konstant gjør det mulig at bestemme atomers 
og molekylers absolutte vegt meget let ved at dividere et 
gramatom (-molekyl) av vedkommende forbindelse med tallet 
6 X 10 23 . De bestemmelser som førte til Avogad r o s k o n- 
stant (tallet 6 X 10 23 ) er som man forstaar av stor vigtighet 
for al naturvidenskap. Fænomener, som ligger til grand for 
bestemmelserne er som ovenfor nævnt 1: de Brownske bevæ- 
