— 271 
De love man fandt for elektrolysen viste nu, at ethvert ion 
førte en viss elektricitetsmængde som var enten lik eller et 
helt multiplum av den vandstofionet førte. Denne saakaldte 
enhetsladning for det elektrolytiske ion blev bestemt 
til at være ca. 10^ 19 coulomb, og Helmholtz ansaa denne 
mængde som det mindtst mulige kvantum, hvorunder elektrici- 
teten kan optræ. 
I slutten av forrige aarhundrede begyndte man ogsaa at 
undersøke den elektriske ledningsevne hos gaser. Dette forsk- 
ningsomraade samlet hurtig stor interesse, for her kom en 
række merkværdigheter for dagen, særlig ved undersøkelser 
under meget lavt gastryk. I utladningsrør med et tryk av no- 
gen tusendels mm. kviksølv optrær »straaler« som utsendes fra 
katoden, katode»straalerne«. Man har paavist, at disse be- 
staar av negativ ladede ørsmaa partikler, som kan opnaa en 
hastighet av 10 10 ^ (d. e. en hastighet — 1 /s av lysets, 
3.10 10 ^F). Forholdet mellem den elektriske ladning paa en 
slik partikel og dens massie viste sig at være uforandret, selv 
om saavel katodematerialet som gasen i utladningsrøret blev 
vekslet. Man antok derfor, at disse negativ ladede partikler 
indgaar som bestanddele i alle atomer, men løsrives gjennem 
en slik elektrisk utladning. De fik navnet elektroner. 
Elektronavspaltningen kan da tydes som en nedbrytning av 
elementenes atomer til den urmaterie, hvorav de er opbygget. 
At elementenes atomer indeholder elektroner paaviste Z e e - 
mann: For at forklare de linjespektra, som flere elementer 
gir, antok man at atomets bevægelser frembringer de lyssving- 
ninger som fremkalder spektrallinjerne. Da nu visse elemen¬ 
ter har et overmaate sammensat linjespektrum skulde dette 
tyde paa meget kompliserte bevægelser av atomet. En enkel 
forestilling herom fik man ved at anta atomet opbygget av 
mindre partikler, elektroner, som gjennem sine forskjellige 
bevægelser i atomkomplekset fremkalder de forskjellige linjer 
i linjespektret. Zeeman viste nu at de lyssvingninger, som be¬ 
virker spektrallinjerne, kan spaltes i flere komponenter i det 
magnetiske felt. Den eneste forklaring herpaa er, at atomet 
maa indeholde elektrisk ladede partikler. 
Det merkelige er nu, at den elektriske ladning elektronet 
fører, ikke bare er den mindste man nogensinde har lagttat 
. 
