— 278 - 
én slik ny partikkel, hvilket viser at det var meget sjelden 
«-partiklene traf kjernen i et vandstofatom, og derved frem- 
kaldte de nye straaler. Ved at bombardere kvælstofgas med 
«-partikler paa lignende maate fandt Rutherford at der ogsaa 
her blev dannet nye straaler. De viste sig fuldstændig lik 
de der opstod i vandstofgasen. Deres fremkomst viser, at 
«-partikler har truffet kvælstofatomets kjerne og herfra 
sprængt løs vandstofkjerner. Dermed er den antagelse, at 
kvælstofkjernen bestaar av 3 heliumkjerner og to vandstof¬ 
kjerner, delvis blit bekræftet. »Utbyttet« av vandstof ved 
bombardementet var imidlertid uhyre litet. Dette har ingen 
indf ly deise paa det betydningsfulde ved forsøket, at Rutherford 
har evnet at utføre en transmutation. 
Den korte oversigtsom her er git har forhaabentlig vist 
Dem, at de sidste aartier har bragt for dagen en hel række 
nye og overraskende kjendsgjerninger. Disse har git grund- 
lag for en række ideer og hypoteser, som har gjort det nød¬ 
vendig at opta de mest fundamentale kemiske begreper til 
revision. Yor opfatning av elementene og deres natur, av 
atomer og molekyler er nu en ganske anden end før. Dette 
medfører dog ikke at alt hvad forskningen hittil har bragt 
for dagen, maa tages op til revision. Det er vort syn paa 
det som ligger til gnmd for alt som sker, som hovedsagelig 
maa bli et andet. Og heldigvis synes dette at bli et i høi 
grad forenklet syn. Al forskning gaar jo ut paa at lære at 
forstaa det som sker her i verden ut fra saa faa og enkle 
grundfænomener som mulig. Og netop til dette har de sidste 
tiders merkelige resultater av undersøkelser over radioaktivi¬ 
tet, gasioner og elektricitet hjulpet os rnægtig paa vei. 
Spiisbergens klima. 
Av B. J. Birkeland. 
Det brukbare materiale er endnu svært knapt. Den eneste 
permanente meteorologiske station paa Spitsbergen er den 
norske traadløse telegraf station i Green Harbour ved Isfjor- 
