— 294 — 
rine lag. Disse lag bestaar av kalkstener av forskjellig type, 
ofte saa fulde av forsteninger at bergarten ikke bestaar av 
andet end et virvar av kalkskaller, hvorav den alt overveiende 
del tilhører brachiopoder i store, vakre former. Særlig almin- 
delig er slegtene Productus og Spirifer. Ellers optrær ogsaa 
andre dyregrupper som f. eks. koraller og bryozoer i masse og 
enkelte mørke kalkstenslag bestaar av en masseophopning av 
eksemplarer av smaa, hvetekornagtige foraminiferer (se fig. 5), 
som viser en saa utmerket opbevaring at selv de mindste de¬ 
taljer i skalbygningen kan studeres under mikroskopet. 
Fig. 5. To tversnit og et længdesnit av en foraminifér (Fusulina) 
fra overkarbonsk kalksten. Forstørret 10 ganger. (Efter Staff og 
Wedekind). 
De karbonske kalkstener er kompakte bergarter som har 
stor motstandsdygtighet mot forvitringen. Med sin vakre bænk- 
ning og ialmindelighet flate lagstilling faar slike karbonfjeld 
ofte pyramideagtige former der er av stor malerisk virkning. 
((Se iig. 4). 
Ogsaa den yngste av de palæozoiske formationer, perm, 
er repræsentert paa Spitsbergen. Man finder fra denne periode 
havavsætninger, bestaaende av lerskifre med kalkstenslag med 
rester av muslinger og brachiopoder. Ogsaa sandstener fore¬ 
kommer. 
Fra samtlige de til jordens middeltid, mesozoikum, hørende 
perioder, trias, jura og kridt, findes avleiringer paa Spitsbergen. 
Disse formationer er bedst studert i Isfjordomraadet, men har 
en vid utbredelse ogsaa ellers. 
