— 368 - 
lar« paavist at i det mindste blandt nogen fuglearter lægger de 
fugl, som for første gang skal ruge, færre egg end de gamle. 
Maaker og terner lægger normalt tre egg. I reder, som til¬ 
hører yngre ikke fuldt utfarvede fugl, findes dog blot to egg. 
Det er ikke utelukket at det samme kan være tilfældet hos 
rugden. I saa fald skulde nogen av de rugdekuld, som indehol- 
der tre egg; ikke være omigjenlagte, men stamme fra yngre 
fugl, som hækker for første gang. At bevise denne teori vil 
dog neppe nogensinde være mulig, da de yngre rugder i sin 
dragt ikke avviker fra de ældre. 
Kometer i 1919. 
Av professor J. Fr. Schroeter. 
Borellys komet fra 1918 blev fulgt i de første maaneder 
av aaret, men da dens lysstraale som ved aarets begyndelse 
var 9.0 stadig avtok fordi kometen fjernet sig fra solen blev 
den vanskeligere og vanskeligere at se. Ved aarsskiftet var 
dens avstand fra solen 1.5, fra jorden 0.6 astronomiske en¬ 
heter, med andre ord den var saa langt ute i vort solsystem 
som Mars er, mens avstanden fra jorden paa det nærmeste 
var den største Mars kan ha fra jorden i sin opposition. Og 
det ser ut til, at det har været faa observatorier som har 
kunnet faa tak i den, længst er den seet i Hamburg, hvor 
den blev fotografisk observert 21de april, men da var ogsaa 
dens lysstyrke av 14de størrelse. 
Schorr’s komet ser ikke ut til at ha været observert i 
dette aar; den sidste observation er fra Hamburg nytaars- 
aften og kometen hadde da en lysstyrke av 15de stjernestør- 
relse. 
Den første halvpart av dette aar var omtrent ganske 
blottet for kometer. Hele vaaren og størsteparten av som¬ 
meren gik med uten at man fik se nogen av de 6 kometer 
som var i vente og heller ikke lot nogen ny sig se. Først 
30te juli meldtes det, at Max Wolf i Heidelberg hadde fundet 
