— 369 — 
igjen Kopffs komet fra 1906, hvilket blev omtalt ifjor. Alle¬ 
rede en maaned tidligere, 28de juni, hadde den været i sit 
solnære, i midten av samme maaned jorden nærmest, nemlig 
0.7 astronomiske enheter. Den blev fulgt hele aaret ut og 
hadde i denne tid en svak nordlig bevægelse i stjernebilledet 
Ørnen, søndenfor ækvator, og først ved aarsskiftet kom den 
over paa den nordlige himmel. Hvorlænge man har seet den 
under dens videre nordlige bevægelse gjennem Pegasus kan 
for tiden ikke bestemt siges. Saa meget er ialfald sikkert, 
at det objekt man hadde fat i i Hamburg 8de februar 1920 
og som da formodedes var kometen ved senere revision paa 
himlen viste sig at være en svak stjemetaake. 
Den næste periodiske komet som blev opdaget paany var 
den bekjendte Brorsen’s komet fra 1847 (1847 V) som blev 
seet 21de august i Pegasus av Metcalf i Camp Idlewild, Ver- 
mont. Uavhængig herav blev den opdaget av Leiner i Kon- 
stanz 27de august, av Selavanov i Petrograd Iste sept. og av 
Meesters i Halfweg ved Amsterdam. En ivrig og interessert 
amatørastronom her i landet, Olaf Hassel ved Krekling sta- 
tion, stødte paa denne komet 3dje sept., men drivende skyer 
hindret ham i at ta den nærmere i øiensyn; han merket sig 
dog hvorledes den stod til stjernene rundt omkring. Den 
næste aften var det fint veir og da hadde taakeflekken skiftet 
plads siden den foregaaende aften. Det var altsaa en komet 
han hadde set og ikke en taakeflek. Til Kjøbenhavn kom 
der 25de august melding om denne opdagelse samt to obser- 
vationer fra Amerika. Men de^ maa en observation til for 
at faa kometens bane bestemt og da der samme dags aften 
var klarveir i Kjøbenhavn gik assistentene ved Kjøbenhavns 
observatorium J. Fischer Petersen og Julie M. Vinter-Hansen 
igang med at observere den. Det tok litt tid inden de fandt 
den. Der forelaa som nævnt to observationer fra Amerika, 
den sidste var mere end 2 dage gammel og i denne tid hadde 
kometen bevæget sig mere end 6° nordover. Endelig blev 
den indfanget og dens position blev bestemt. Men hvad gjør 
saa disse to unge ihærdige danske astronomer? Efter en 
anstrængende observation av kometen gir de sig med friskt 
mot ikast med at beregne dens bane. Den som har gjort 
dette vet hvad arbeide det koster og tid det tar; hele natten 
24 
