LXXVI 
dicinske Selskaber i Stockholm og Christiania. Det var 
kun Sagen seet fra et Synspunkt, som hidtil mindre var 
paaagtet, som han vilde anbefale til fornyet Overveielse. 
Hidtil havde man nemlig især havt et muligt videnska¬ 
beligt og medicinsk praktisk Udbytte af Dødstabel¬ 
lerne for Øie og derfor ved at affatte Nomenklaturen især 
søgt at systematisere overensstemmende med Viden¬ 
skabens nærværende Standpunkt. Afseet fra at denne 
Systematiseren altid er noget mislig (hvorfor man endog 
har seet at Enkelte, f. Ex. Andral, have foretrukket at 
opgive den og gjennemgaa Sygdommene efter deres Plads 
i Hoved, Bryst og Underliv) — og altid maa vexle, efter¬ 
som vore Kundskaber udvides ved nye Undersøgelser og 
Opdagelser, — saa bør det ikke og kan det ikke være 
Hensigten med de schematiske Dødsaarsags-Tabeller, at 
vinde noget strengt videnskabeligt Udbytte. 
For Pathologien og den pathologiske Anatomi kan 
der Intet vindes, da der hverken følger Sygejournal eller 
Sectionsresultat med Dødsanmeldelserne. 
Heller ikke Therapien eller den praktiske Medicin 
kan have nogen Nytte af dem, da Behandlingen ikke op¬ 
gives. Kun fra Hospitalerne kan man i saa Henseende 
vente noget. For den medicinske Statistik og den med. 
Geographie kan der kun tildels vindes noget Udbytte; 
men dette ialfald kun for de større Sygdomsgruppers Ved¬ 
kommende, medens de meget detaijlerede Sygdomsbe¬ 
nævnelser (der sjelden træffe den egentlige Dødsaarsag 
og ofte ere upaalidelige) i Begelen ere overflødige. 
Nationaløkonomien og de saakaldte sociale Videnska¬ 
ber kunne vel hente nogen Oplysning fra Tabellerne, f. 
Ex. efter store epidemiske Hjemsøgeiser, Hungertyphus 
og deslige, som Virkninger af Pauperisme og anden Nød; 
