LXXVIII 
Den anden Hovedgruppe skulde indbefatte Resten af 
Dødsaarsager (de egentlige Betændelser, organiske Syg¬ 
domme. Hydroperne, de pludselige Dødsfald, Dødsfaldene af 
ren Alderdom (marasmus), og alle øvrige tildels uvisse og 
mindre skarpt betegnelige Dødsaarsager, som ikke kunde 
henføres til 1ste Gruppe, eller anføres under de oven¬ 
nævnte constitutionelle Sygdomme o: som Følger af Anæmie, 
Skrophler, Syphilis, Arthritis o. s. v.). 
Det vilde da i saa Fald være det Rigtigste at over¬ 
lade til vedkommende Læge selv, navnlig for den sidste 
Gruppes Vedkommende, at bruge hvad Sygdomsbenæv¬ 
nelse han selv syntes bedst passede, og ikke, som nu er 
Tilfældet, at octroiere en Nomenklatur, som dog aldrig 
kan eller vil vinde Alles Bifald. 
De nuværende Schemaer ere vanskelige og tildels 
vildledende, selv om Dødsattesterne søge at nævne baade 
den „nærmere“ og „fjernere,“ baade den „primære 44 og 
„secundære 44 Aarsag til Døden, og der bliver let Tvivl om, 
hvor de enkelte Tilfælde skulle anbringes. 
De reformerede Schemaer skulle paavise Hensigten 
med Tabellerne og anvise Brugen af dem i en ledsagende 
kort Forklaring samt lette Arbeidet og Benyttelsen for 
Statistikeren og Hygieinikeren, samt for Sundhedsauto¬ 
riteterne. 
Taleren opfordrede til Discussion om de her anty¬ 
dede Principer. 
I Discussionen herom deltog: 
Medicinalråd Wistrand : En statistisk redogörelse 
öfver dödsorsakerna i Sveriges städer hade sedan 1861 
framlagts, för åren 1861—63 af Statistiska Central-byrån, 
sedan framgent af Sundhets-Collegium. Denna grundade 
sig på tabellariska öfversigter, afgifne af vederbörande 
