LXXXIX 
levende Organisme. Det er jo, som Prof. Almen ogsaa 
nylig har fremhævet, netop Liebig , som først ved et al¬ 
mindeligt Overblik opfattede Æggehvidestoffernes særegne 
Betydning som Materialet for Dannelsen og Vedligehol¬ 
delsen al den dyriske Organismes væsentligste Væv, der 
jo dels bestaa af Æggehvidestoffer, dels af Stoffer, som 
ere meget nær beslægtede med dem, og som i Organis¬ 
men dannes af dem. Den Vei, ad hvilken Liebig kom 
til dette Resultat, saavelsom til mange andre af de al¬ 
mindelige Vuer han har opstillet, kunde rigtignok være 
vildledende, da han derved ikke strængt fulgte den for 
enhver Erfaringsvidenskab alene berettigede, umiddelbare, 
a posterioriske Methode, men søgte a priori at construere 
Physiologien fra en anden Videnskabs, fra Chemiens Stand¬ 
punkt. Den af Liebig i sin Tid saa stærkt fremhævede 
Opfattelse af Æggehvidestoffernes „histogenetiske“ Be¬ 
tydning har imidlertid i alt Væsentligt fuldkommen stad¬ 
fæstet sig, om end den Maade, hvorpaa han, stadig con- 
struerende fra et chemisk Standpunkt, opstillede Føde¬ 
midlernes ved Elementairanalysen bestemte Kvælstofrigdom 
som et Maal eller en Scala for deres „histogenetiske“ 
Næringsværdi, har vist sig at være aldeles urigtig. 
Spørgsmaalet om Æggehvidestoffernes physiologiske 
Betydning kunde kun afgjøres ved direkte physiologiske 
Undersøgelser, og saadanne udførtes som bekjendt alle¬ 
rede af Bischoff, Voirt, Banke og Andre med et i det 
Væsentlige til den af Liebig først udtalte Opfattelse sva¬ 
rende Resultat. Men yderligere, og, som jeg tror, for det 
foreliggende Spørgsmaal meget betydningsfulde Resulta¬ 
ter, ere opnaaede ved Undersøgelser, som i Løbet af de 
sidste Aar ere udførte i det physiologiske Laboratorium 
i Kjøbenhavn, og som jeg i al Korthed skal tillade mig 
