55 
samma, äfven i afseende på dess utbredning öfver vårt 
jordklot, i samma mån som de yttre vilkor, hvilka inverka 
på denna utbredning, undergå förändringar. Ett naturens 
stillastående eger sålunda lika litet rum i detta som i 
något annat afseende, blott vi besinna, att dessa förän¬ 
dringar fortgå så långsamt, at de först blifva rätt märk¬ 
bara efter tidrymder, hvilka väl knappast låta mäta sig 
efter våra begränsade tidsmått. 
Om tillvaron af en dylik kamp och af derigenom 
framkallade förändringar i vegetationens sammansättning 
öfvertyga oss talrika från den närvarande Florans för¬ 
hållande hemtade exempel. Om en skog af en eller an¬ 
nan anledning kommer att i högre grad, än förut varit 
händelsen, blifva utsatt för solljuset, så börja de växter, 
hvilka älska skugga och sålunda förut trifdes förträffligt 
derstädes, att vantrifvas och slutligen bortdö, under det 
andra, som fordra ett mera intensivt solljus, intaga deras 
plats. Vidare lärer oss Fysiologien, att hvarje växtart 
behöfver en viss värmemängd för sin utveckling och att 
hela dess vitala verksamhet påskyndas och tilltager i 
styrka, i samma mån som temperaturen stiger, till dess 
en viss värmegrad öfverskridés, då lifsverksamheten åter 
börjar att minskas. Denna temperaturgrad är olika för 
olika arter. Tänka vi oss nu, att temperaturen i en trakt 
underginge någon liten, men konstant förändring, som vore 
skadlig för vissa i denna trakt förekommande och der¬ 
städes dominerande växtarter, men nyttig för andra, så 
skulle säkerligen de växter, hvilka gynnades af en dylik för¬ 
ändring, sprida sig och småningom uttränga de arter, för 
hvilka temperaturförändringen vore ogynsam. Visserligen 
är det i nu anförda fall kampen mot de yttre förhållanden, 
af hvilka växtlifvet beror, som i första rummet åstadkommer 
