181 
kommendes varme Forside, der, hvor Barometret imel¬ 
lem begge Hvirvler har naaet sin højeste Stand. Det her 
om Temperaturens Variationer bemerkede gjælder Vin¬ 
terhvirvlerne. 
Aarsagen til Hvirvlernes Dannelse maa søges i de 
barometriske Minima. Efter Lovene for Luftens Bevæ¬ 
gelse strømmer denne ind mod det laveste Lufttryk forat 
udfylde den der stedfindende Fortynding. Jo brattere Va¬ 
riationen af Luftens Tæthed er, desto sterkere Fart opnaar 
Vinden. Paa Grund af Jordens Kugleform og daglige Om¬ 
drejning bøjer ethvert Legeme, der bevæger sig langs Jor¬ 
dens Overflade, i sin Gang tilhøjre paa den nordlige Halv¬ 
kugle. Deraf Vindens Afvigelse fra den centripetale Ret¬ 
ning. Afbøjningen naar dog i Regelen ikke til at blive 
til en tangentiel Bevægelse, dertil virker Sugningen fra 
Centret og Trykket udenfra for sterkt. I en spiralformig 
Bane gaar Vinden saaledes omkring Centret. Den mod 
dette sammenstrømmende Luft ophobes dog ikke i Cen¬ 
tralregionen — thi man ser at Barometret her stumdom 
synker. Den maa følgelig gaa opad. Den ved Opstig¬ 
ningen fremkaldte Udvidelse medfører en Synkning af Luf¬ 
tens Temperatur, der har Tilfølge at de medbragte Vand¬ 
dampe udskilles som Skyer, Regn eller Sne. De varme 
sydlige og sydvestlige Vinde medbringe de fleste Vand¬ 
dampe, derfor finder Nedbør Sted især paa Hvirvelens 
Forside og i dens Centrum, medens Bagsiden udmerker 
sig ved klarere og tørrere Vejr. 
Aarsagen til Hvirvelens Bevægelse fra Vest mod Øst 
kan dels søges i at den føres fremad i en i denne Ret¬ 
ning gaaende Strøm i Luften, ligesom en Vandhvirvel i 
en Elv, dels i de paa dens Forside stedfindende Fortæt¬ 
ninger af Vanddampe, der stadig stræbe at flytte Luftfor- 
