191 
kan betragtes som en lille Cylinder, og følgelig maales ved 
Produktet af Snitfladen og Afstanden mellem Grundfladernes 
Tyngdepunkter; denne Afstand er altsaa Nul; og Sætnin¬ 
gen saaledes bevist. Vi se det Samme ved at søge et 
Udtryk for Volumen af det lille Legeme; er dø Vinklen mel¬ 
lem Planerne, d« et Element af Snitfladen og y dets Af¬ 
stand fra Planernes Skjæriugslinie, bliver Volumen 
/yd« dø =■ dø/yd«. 
Man maa altsaa have /yd« = 0, som udtrykker, at 
de konsecutive Planers Skjæriugslinie gaar gjennem deres 
Tyngdepunkt. 
2. Idet Planen genererer den omtalte Flade ville Tyng¬ 
depunkterne for Legemets to Dele generere to andre 
Flader; man ser let, at disse blive ligedannede, i et givet 
Forhold og ligedan beliggende med Legemets Tyngdepunkt 
til Lighedspunkt. En af disse Flader betegne vi som den 
anden Hjælpeflade. Til en given Stilling af Snitfladen sva¬ 
rer et Punkt i hver af de tre Flader; Tangentplanerne 
til disse Punkter ere alle paralelle med Snit¬ 
flade n. 
s 1 
Lad CD være Planen, der afskjærer Segmentet S med 
Tyngdepunktet T; ved den lille Dreining erholdes de to 
sinaa Udsnit U og — U, henholdsvis med Tyngdepunk¬ 
terne A og B; For at finde den nye Stilling af Tyngde¬ 
punktet sammensætte vi U og S til U + S virkende i T x idet 
