426 
stemmige Erfaringer fra mange forskjellige Distrikter. 
Det en saadan Samstemmighed jeg tror at have fundet 
i de oven meddelte Uddrag af Beretningerne fra mine 
Colleger her i Landet. Jeg tror, disse bestyrke fuld¬ 
kommen den af mig før udtalte Anskuelse. 
Jeg ved, det vil kunne siges, at Nervefebrenes Smit¬ 
somhed aldrig har været benægtet; men det vil spørges, 
om man ikke her hos os har observeret Epidemier, hvor 
ikke Smitten, men anden Aarsag har været paavist. Havde 
jeg turdet opholde Dem med nøiagtigere Uddrag, skulde 
jeg have anført flere Exempler herpaa. Jeg skal her kun 
nævne et Par. Det hedder saaledes for 1860 fra Agershus 
Amt. „I Morskogen begyndte i November en Nervefeber- 
epedemi; den antoges at skrive sig fra Nydelsen af raa- 
bjerget, umodent og frossent Korn, hvilket Aarsagsfor- 
hold i mange Tilfælde falde saa tydelig, at de Syge selv 
uden Tilspørgsel gjorde opmærksom herpaa. Med Hensyn 
til Phænomenerne anføres, at Sygdommen gjerne fra først 
af begyndte med blodig Diarrhoe.“ I Beretningen for 1861 
anføres fra Christians Amt: „En Epidemi i Grans Præ- 
stegjeld, der holdt sig fra Høsten 1860 og til Jnli 1861 
og herskede kun i de Strøg, hvor Kornet var daarlig 
modnet,“ Ved ingen af disse Epidemier anføres imid¬ 
lertid, at Sygdommen var smitsom, og uagtet Phænome¬ 
nerne kan have lignet en abdominal Typhus, har det dog 
rimeligvis ikke været denne Sygdom, man har havt for 
sig. Og netop dette, antager jeg, er Tilfældet, hvor der 
tales om Epidemier af ikke smitsom Nervefeber. Spørges 
der, om man ikke hos os finder Epidemier af Nervefeber, 
der vise sig smitsomme, men hvor Smitteimporten ikke 
paavises, da maa der svares, at dette vistnok ikke sjelden 
iagttages, men at der ligesaa hyppig iagttages Epidemier 
