439 
Nat. F am. Sapotaceæ. 
Bassia bu ty racea, Boxb. Detta träd, som äfven 
finnes i Ostindien, benämnes i Senegal Shea, och det 
välsmakande, fasta, smörlika fett, som erhålles af dess 
frukter, benämnes Galam, eller af Fransmännen Beurre 
de Gal am. Detta Beurre de Galam från vestra Afrika 
har o rigtigt förmodats komma af Bassia longifolia 
Lin. eller det från Ostindien bekante II 1 ip é -trädet, hvil¬ 
ket äfvenledes finnes i den Frankrike tillhöriga kolonien 
Gabon. Möjligen är det detta träd, som der lemnar det 
smörlika fett, som kallas Noungou („Gr ais se deNoun- 
gou“) och hvilket fett, enligt Griffon de Bellay , utgör 
ända till 56 °/o frukternas massa. 
En annan icke närmare bestämd art af slägtet Bassia, 
hvilken infödingarne i Gabon benämna Ag al i D’javé, 
lemnar ett liknande fett ur sina frukter. 
Till samma familj hör äfven Sapota Muller i, Lin- 
den, det såkallade Sapotill-trädet i Surinam och Guyana. 
Detta träd afsöndrar en temligen ymnig mjölksaft, som 
hårdnar i luften till en seg och böjlig massa, i franska 
droghandeln benämd Seve de Balata eller Gutta-per- 
cha de Cayenne. Denna hårdnade mjölksaft är en 
ganska märkvärdig produkt, som till sina egenskaper 
står midt emellan Guttapercha af Isonandra-arter och 
vanlig Kautschuk. Denna Seve de Balata blir, äfven 
under längre förvaring i luften, ingalunda stel och spröd, 
såsom ofta händer med vanlig Guttapercha, utan bibe¬ 
håller sin elasticitet. Fransmännen prisa detta ämne 
såsom framför alla andra lämpligt till förfärdigande af 
sonder till Kirurgiens tjenst. 
Na t. Fam. Anonaceæ. 
Monodora Myristica. Dun. Det s. k. Kalebass- 
