554 
tlet vara öfverfiödigt att för dessa behålla eller antaga 
särskilda namn. 
De Skandinaviska arterna kunna sålunda uppställas: 
A. Kronblad tvådelade; rot enårig. Dr ab a verna L. 
B. Kronblad hela eller urnupna. 
1) Rot enårig utan grenskott: D. nemorosa L. 
D. muralis L. 
2) Rot mångårig med rosettlika grenskott. 
* Kronblad guldgula; fruktskaft utstående och nä¬ 
stan jemnhöga. 
Draba alpina L.\ blad mer och mindre håriga utan 
stjernludd; stjelk och blomskaft vanligen håriga. 
Vanligen lågväxt af 2—fi tums höjd; stjelk stängellik, 
biadlös eller med ett helbräddadt blad; skidor vanligen 
ovala och trubbiga med otydligt stift, mera sällan spet¬ 
siga med tydligare stift, oftast glatta, stundom håriga. 
** Kronblad mjölkhvita eller något gulaktiga; frukt¬ 
skaft utstående och i utdragen klase. Stjelk 
stängellik och bladlös eller med ett helbräddadt 
blad. 
Draba lactea Adams. enl. Fries ; utan stjernludd; 
stjelk och blomskaft glatta; blad håriga eller nästan glatta. 
Vanligen lågvext, sällan mer än 2—3 tum hög; skidor 
vanl. äggrunda — afiånga och trubbiga, stundom spetsiga, 
alltid glatta, vanligen med föga märkligt stift. 
Draba nivalis Filjebl.\ blad på båda sidor stjern- 
ludna; blomskaft och stjelk äfven stjernludna. 
Af samma storlek som föregående art, men med 
kortare blad; skidor vanl. lancettlika och oftast spetsiga, 
alltid glatta och med tydligt stift. 
Kronblad mjölkhvita eller något gulaktiga; frukt¬ 
skaft uppräta och i utdragen klase. Stjelk van¬ 
ligen bladig med vanligen tandade stjelkblad. 
