561 
Tvergang, fornemmelig paa Nordsiden, men som ogsaa 
fortsætter mod Syd, og til Vest er en lignende mindre 
Tvergang, ligeledes paa Nordsiden. De sølvførende Gange 
gaa som 2de selvstændige Gange til Øst med en Mægtig¬ 
hed af kan y‘ til 1" a 2", den ene paa Sydsiden, den 
anden paa Nordsiden*) af Skiferspathgangen og ligesaa 
til Vest, livor begge Gange ere paa Nordsiden; og her 
blev der for nogle Var siden fundet et lidet Parti med 
rig Erts i den ene af dem. Paa den mellemliggende Stræk¬ 
ning har Skiferspathgangens Gangspalte dels fulgt den 
sølvførende Gang, som da ganske fortaber sig i den 
mægtige Skiferspathgang, dels gaar den ganske nær 
paa Siden. Omtrent 10 Favne sydligere er mod den nye 
Drift opstaaet et Par sølvførende Gange, — 2“ brede 
(Krags Gang), og omtrent 15 Favne længere mod Syd er 
atter et Par sølvførende Gange (Muukeskjærpets Gange), 
hvorpaa de før nævnte ældre Drifter ere førte ned fra 
Dagen og lige ned til Hovedstollens Niveau. Ogsaa disse 
sidste Gange ere ledsagede af en Skiferspathgang, der i 
den opfarede Strækning noget nær følger med de sølvfø¬ 
rende Gange. 
I Planet i Stollens Niveau har man de sølvførende 
Gange, som i foregaaende Plans østre Deel optraadte en 
paa hver Side af den brede Skiferspathgang, her begge 
paa nordre Side af samme, og de ere her hver for sig 
albyggede med nordre og søndre Brændopdrift. Medens 
disse Gange i deres Forløb mod Øst stadig nærmende 
sig til hinanden tage .en nordlig Retning og staae 25 
*) Det er sandsynligt, at denne Gaugs Hovedgren stryger 
noget mere mod Nord, og at Ærtsdriften i den sidste 
halve Del har fulgt et sydligere udgaaende Sidespring 
fra den. 
36 
