562 
Favne i Nord for Dronningens Grube, tager den brede 
Skiferspathgang i sit Forløb mod Øst en mere sydlig 
Retning til Dronningens Grubes Drifter, hvorfra den læn¬ 
gere mod Øst, end Kartet naaer, kommer ind i Hoved¬ 
stollen. som derefter med enkelte Afbrydelser følger denne 
Gang lige til Stollens Dagaabning. De sølvførende Gange 
ere i Brændopdrifterne 2"—4" å 6" mægtige og have her 
havt Partier med gode Anbrud af Erts, hvoraf nogle til- 
bagestaaende Levninger ved den nye Drift bleve udvundne. 
Mod Vest gaae alle disse Gange samlede dels i en og 
samme Spalte som een Gang og dels ganske nær hin¬ 
anden, saa at de ere afbyggede under Eet, dog saaledes 
at enkelte Spring af de sølvførende Gange staae sær¬ 
skilte inde i Drifternes Nordside. — Skiferspathgangen 
er ogsaa i dette Plan mægtig, i Regelen 12"—14" bred. 
Krags Gangen er i dette Plan kommen nærmere til Ho¬ 
veddriftens Gange; den er ligesom i Planet ovenfor opfa- 
ret med den nye Drift, er indtil 2" a 3" bred, men tildels 
grenet og gav nogle smaa Anbrud af Sølv. I dens videre 
Forløb mod Øst kan den ikke med Bestemthed paavises som 
tydelig Gang i det lange Tverslag mod Syd fra Brænd¬ 
opdrifterne. Det er ellers sandsynligt, at denne Gangs 
Grene længere mod Øst gaae sammen med den brede 
Skiferspathgang i Dronningens Grube og der er afbygget 
sammen med denne. Denne Grube er imidlertid ikke ryd- 
diggjort og derfor utilgjængelig, saa at man for det første 
ikke kan komme til nøiagtig Kundskab om Gangforhol¬ 
dene der. Det kan nemlig ogsaa være muligt, at man i 
gammel Tid, efterat have begyndt fra Dagen med at drive 
ned paa Skiferspathgangen og søndre Brændopgang under 
Eet, senere, hvor de skiltes ad, har fortsat Driften paa 
Skiferspathgangen i Haab om, at denne dybere ned skulde 
