570 
at dette uclgjør deres overveiende Bestanddeel, ogsaa i 
det senere tilkommende Materiale maa indeholde Spor 
fra den Vei, dette maatte tage, og naar saadanne Spor 
af Sølv findes, er dets Forekomst ogsaa meget anderledes 
end i de oprindeligt sølvførende Gange. 1 Ertsdistriktets 
nordostlige Yderkant i og ved Gruberne paa Nordre Holte- 
fjeld er der ogsaa vel udprægede Skiferspathgange; og 
det bør ved denne Ledighed ogsaa amnærkes, at der 
udenfor Kongsbergs Ertsdistrikt længere mod Nord-Øst 
i Mo.dums Koboltbaand forekommer Kalkgange, i hvilke 
der ikke er fundet Spor af Sølv, og som efter et vistnok 
ikke detailleret Kjendskab til dem antages i Henseende 
til Gangmasse, at staae nærmere Kongsbergs Skiferspath¬ 
gange end de ældre sølvførende Gange, og derfor — om 
nogen Deel af Kongsbergs Gangsformationer skulde kunne 
antages at have en saa udstrakt Forekomst — nærmest 
maatte henføres til den yngre. 
En Erkjendelse af at man, som her omhandlet, maa 
skjelne mellem forskjellige Gangdannelser eller Gang¬ 
formationer, udøver selvfølgelig direkte Indbydelse paa 
den Synsmaade, hvorefter Drifterne i Gruberne bør føres; 
det bliver efter dette urigtigt at drive paa Gange, 
som man har erkjendt som tilhørende den yngre ikke 
sølvførende Formation, med mindre man har Sammentræf 
• 
med bestemte forud kjendte Gange af anden Art for Øie 
eller har andre Øiemed end Afbygning af Ertsanbrud. De 
Anskuelser, som har været eller endnu er gjældende 
om Gangenes Forhold, hvorefter disse skulde forklares 
ved Hjælp af Sidestenen, have nærmest virket i modsat 
Retning. Saavel de ældre Anskuelser, at Materialiet i 
Gangene er ialfald for en Deel tilført dem fra visse Par¬ 
tier af Sidestenen, Faldbaandene, som de senere Ansku- 
