586 
skrivelser med Billeder af de vigtigere blandt de fundne 
Gjenstande, saa at de større blandt disse Fund alt ere 
eller i den nærmeste Fremtid ville blive tilgjængelige ogsaa 
for dem, der ikke have Ledighed til at studere dem i 
de Samlinger, hvor de nu bevares. 
Mosefundene ere mærkværdig ensartede i Indhold, 
Konservationstilstand og i Maaden, som de ere nedlagte 
paa. Indholdet er Vaaben og Redskaber til krigersk og 
landlig Brug, Værktøi, Baade, Vogntøi og Ilidetøi samt 
Huskar, alt hvad der kunde opsamles paa Valdpladser 
fra hine Tider og ved Erobringer af Krigsleire, aldrig 
derimod noget, der kunde henføres til kvindelige Sysler. 
Næsten alt bærer umiskjendelige Spor af forsætlig Øde¬ 
læggelse, foretagen inden det kom ned i Moserne, og ofte 
ogsaa af at have været udsat for Ild. Alt er endvidere 
nedlagt planmæssigt og fastholdt paa den nuværende 
Moses og tidligere Søers Bund, ved Trækroge og Toug- 
værk. Det gaadefulde ved den Ensarthed, som viste 
sig i alle disse omtrent samtidige Fund, og den mærke¬ 
lige Omstædighed, at alt havde faaet ligge urørt i de 
nærmeste Tider efter Nedlægningen, var længe Gjenstand 
for Forskning. Det var alt for iøjnefaldende, at alt var 
forsætligt ødelagt til at man kunde lade sig nøie med 
Tilfældigheder som Grund dertil, og Beviserne vare altfor 
mandstærke, thi det maa erindres, at ethvert af de tre 
større Mosefund indeholdt liere tusinde Gjenstande. Af 
Forklaringsforsøgene fremhæve vi J.J. A. Worsaaes (1865), 
der gaaer ud paa, at de nuværende Moser vare hellige 
■ 
Søer, og det deri Nedlagte Offringer til Guderne, og 
Franskmanden E. Beauvois som i 1866 fremdrog etSted 
af Forfatteren Orosius, der kunde være skrevet med vore 
Mosefund for Øie. Hans Fortælling om, hvorledes Bar- 
