611 
Videre i Skonhoved ligeledes over Gneisen i et Ni¬ 
veau af omkring 1300', fremdeles paa begge Sider af 
Mjøsen i Birid (ved Bergstuen) og Freng. Ue lodrette 
Lag tillade lier ikke nogen sikker Bestemmelse af Mæg¬ 
tigheden. I Retningen østover sees endnu de grove Cou- 
glomerater i Væringsaasen og Moberget Øst for Grundset 
samt ved Aasten Elv, Aamot langs Rena og under Fn- 
guls-Fjeldet imellem Østerdalens sædvanlige graa Spa- 
ragmit-Lag. 
Fremdeles er i Retningen mod Vest Conglomeratets 
Udbredelse angivet i Grændsepunktet Evenvoldkampen, 
hvor det indtager en Plads i Toppen (2480'); her ligesom 
Syd for Birid med en Mægtighed af 200—300'. 
Søndenfor Sparagmit-Kvarts Etagens store Felt kan 
Spor af Conglomerat paavises endnu paa adskillige Ste¬ 
der i nogle lidet tykke Lag under Vestfossens Alunskifer 
samt endnu længer Syd i Kvartsit og Conglomeratlag un¬ 
der Alunskiferne Vest for Langesund. 
Af Østerdal-Plateauets Conglomerater bør særskilt 
mærkes de hyppige Conglomerater Syd for Rendals-Sølen 
mellem Kvartsit-Fjeldene øst for Lomnes Søen og Klara- 
Elv. Disse ere ret udmærket betegnede som polyge- 
niske Conglomerater ved Bestanddelenes forskjellige Farve. 
De indeholder især Stykker af Kvartsit navnlig talkhol- 
dig Kvartsit, videre af rød Skifer. Ogsaa Stykker af 
Engerdalens røde Granit tror jeg her at have seet. 
I Mjøsens Conglomerater sees derimod foruden de 
sædvanlige mange Slags Kvarts-Rullestene (graa, hvide, 
rødlige og blaalige) og Stykker afrødOrtoklas ogsaafnavnlig 
ved Freng) meget tydelige Rullestene af en lys Granit, der 
ligner Hardangerfjordens og Folgefons gamle Cranit. 
Naar Conglomeraterne løsne og de indkittede til- 
39 * 
