En Del af denne uhyre Tid altsaa kan vi trygt strax 
afklippe. Norge kan ikke sees at have ligget under Hav 
indtil 6000 Fod høit under Istiden. Landet har ikke ste¬ 
get med langsom Stigning op 6000 Fod, men det har 
steget 600 Fod. Vi komme altsaa strax for det Første 
til de 24000 Aar. Men dernæst er det Spørgsmaalet om, 
Bevægelsen har været jevn. 
Lad os betragte, hvad Terrasserne eller Vasdragenes 
Trin fortælle om Tiden. 
Der gives vistnok en Del forskjellige Aarsager, som 
virke til, at Floder lægge op Materiale i et høiere Niveau 
end Leiet eller end det Vandspeil, hvori de udmunde. 
Den amerikanske Geolog Dana opregner i sin Geologi 
adskillige mulige Aarsager til Terrassernes Dannelse un¬ 
der Flodernes almindelige Forholde uden Hjælp af Hæv¬ 
ning eller Synkning. Det lader sig endog forudse, at 
Nogen vil paa Papiret godtgjøre, at Terrasserne i Norge 
overhovedet ikke staa i Forbindelse med Landjordens 
Stigning, men at de tilhøre Flodernes almindelige Til¬ 
stande. Dog vil jeg ikke opholde mig herved, da man 
hidtil synes at have været enig om at antage en marin 
Oprindelse for vore Terrasser. 
Det er aabenbart, at saafremt vi i et stort Antal Vas- 
drag saavel søndenfjelds som nordenfjelds og vestenfjelds, 
altsaa saavel i længere som i kortere Dale, med svag 
eller med stærk Stigning, kan paavise et bestemt Trin, 
en Terrasse, som forbliver sig nogenlunde lig overalt, og 
saafremt vi kan godtgjøre af forskjellige Grunde, at denne 
Terrasse er den gamle, høieste Havstands Mærke, eller 
den marine Grændse, som Geologen vil udtrykke det: da 
er det tillige bevist, at Terrasse-Dannelsen for dette Trins 
Vedkommende afhænger af den gamle Vandstands Flade. 
