651 
til Spørgsmaalet om en jævn eller ujævn Stigning er saa 
mærkelig, at jeg her kortelig maa omtale ogsaa disse 
andre Trin. 
De Havslevninger, man hos os havde fundet i Ler¬ 
sletterne og Sandlagene, hidrørte fra høist forsjellige Fin¬ 
desteder, og det havde været flere Forskere, navnlig Lo¬ 
vén , paafaldende, at mange af disse Snegle og Skjæl til¬ 
hørte saadanne Arter, som bo i et nordligt Hav og under 
langt koldere Forholde end de nuværende; men vedSiden 
deraf var det bekjendt, at andre Skjæl ikke afveg fra de 
Former og Størrelser, som de nærliggende Kyster nu 
fremvise. 
Regelen for denne tilsyneladende uordnede Forekomst, 
snart høit og snart lavt, snart af disse og snart af hine 
Havslevninger, blev mig indlysende, da jeg havde lært 
de løse Bedækningers Hovedled at kjende. Thi her er 
Alt kun Orden og Lovmæssighed. 
Havslevningerne forekom paa to Maader, kunde man 
sige — dels sammendyngede i stor Mængde til Skjæl- 
banker — saakaldet Skjælmergel —, dels hist og her 
snart rigeligere snart sparsommere i Ler- eller Sandlagene. 
Videre var det af tidligere Forskere (Keilhau og G. Boeck) 
udsagt, ligesom det senere ved Prof. S ar s's videre gaa- 
ende Undersøgelser paa det fuldstændigste er bevist, at 
hine første Findesteder: Skjælbankerne er Kystdannelser. 
Det er klart, at Alt afhang her af Høiden over Ha¬ 
vet, og at hver af hine Forekomstmaader afhang paa sin 
særegne Maade af Høiden. 
Lad det Optegnede forestille en Del af Norges Klip¬ 
pegrund under den koldere Tilstand, hvorom nogle af Havs- 
Levningerne vidne. H—H er Havfladen, som naaede ind¬ 
til 600 Fod høiere end nu. Det er tydeligt, saa var min 
l 
