659 
ligge med en Flade omkring 1140'. Med dette Niveau 
strækker sig Dalfyldningen fast uforandret til Atneosen. 
Herefter følger flere Snævringer med Urd samt mellem¬ 
kommende nye Trin af Sandfladerne, saasom ved Grøtting 
1300' indtil Udstrømmen. Her adskilles Giommens Dal¬ 
føre (1420') kun ved en smal, omtrent 200' høiere op- 
kneisende Fjeldkam fra det mærkelige Skard Jutulhugget, 
der 300 Fod dybt og med fast lodrette Vægge fører til 
Tyldalen. Ved en Forsanding paa dette Sted med 200 
Fod liøie Mæler, — en Høide, som svarer til Mælernes 
Mægtighed ved Trønnæs, skulde Giommens Vasdrag have 
kunnet gaa over i Tyldalen. 
Vi forlade her Giommens Vasdrag for at følge dens 
Tilløb i Rendalen. Her er Dalens Rende sperret ved 
Moræner for Enden af Lomnæs Søen. Man passerer der¬ 
næst forbi tiere betydelige Side-Moræner, saaledes ved 
Rendalens Kirke og ved Løsset, og kommer omsider N. 
for Storsjøen til den tværs over Dalen liggende Stenvold 
ved Jutulhugget i Tyldalen. Stenvolden synes at være 
en stor Endemoræne og staar maaske ikke i nogensom¬ 
helst Forbindelse med Jutulhugget; men den sperrer 
Dalen, og de sidste høiere liggende, sandfyldte Trin fin¬ 
des bag denne Stenvold som Terrasser i Tyldalen. 
I Christianiadalen udmunde en Del mindre Vas¬ 
drag — Lo-Elvens, Akerselvens, Sogns Bækkens, Sørke- 
dalens — hvilke alle vare lukkede ved Moræner. Dog 
ligge disse Moræner med de Sandflader, som de afsper- 
rede; i mærkeligt overenstemmende Høider (omkring 550 
Fod), som synes at være afhængige af den gamle Hav¬ 
stand. Fritliggende i aaben Terrasse er Grefsen -Slette, 
630 Fod. 
I Mjøsens samt Gudbrandsdalens Vasdrag. 
42* 
