Yid Lammas-koski och Kama-eno i Karesuando sn. Denna form 
afriker derigenom från den vanliga S. virgaurea, att dess blomkorgar, 
hvilkas skaft äro dubbelt så långa som de sjelfva, sitta enstaka i blad- 
vecken. Strålblommornas brämar äro dubbelt så breda, som hos huf- 
vudformen. Rotbladen äro fortvarande, tnnglika 
»Nuljalakin Frist.; nvid Torneå-träsk» Zetterst. 
•<) «Vid Karavuopio i Karesuando sn« Leest 
”) «Kring öfre hälften af Torneå-träsk» Frist.; »vid Kilpis-järvi» Lsest. 
’®) Enligt Prosten Lastadius är denna växt allmän på elfsträndema 
i Torneå Lappmark. Besynnerligt såg förf. sista sommaren icke ett enda 
individ af den. Måhända kan orsaken dertill sökas deri, att under den 
förra, varmare hälften af sommaren de sandiga stränderna, på hvilka 
den plägar växa, stodo under vatten, och den sednare, kalla och regniga 
hälften af sommaren icke förmådde locka den fram i dagen. 
Yid Lammas-koski i Karesuando sn. 
'*) Lunnainen och Gunnarin-korva i Euontekis (åtskilliga växter, som 
blifvit anmärkta på Ryska stranden af Muonio-elf, anföras, emedan det 
är troligt, att de äfven förekomma på den Svenska sidan och således 
tillhöra Tomeå Lappmark); »Nuljalaki» Frist. 
Ala-saari, en half mil från Karesuando kyrka, äfvensom midt 
emot prestgården på andra sidan om elfven; »Jukkasjärvi» Frist. 
*>) »Jukkasjärvi» Frist. 
® b) »Torneå Lpm.» Hartm. 
“c) Karesuando by, Alapalo. 
»Saxamuotkan kauta jänkäsä» Lsest.; »ett individ vid Laimolahti, 
en vik af Torneå-träsk» Frist. 
Denna synes vara den i Tomeå Lappmark allmänt förekommande; 
då deremot den, som finnes i Ångermanland och Medelpad tillhör P. 
coeruleum. 
“) Peltsana; »vid öfre ändan af Torneå-träsk» Frist. 
”) Veroniea longi/olia är måhända den växt, som ger Torneå Lapp¬ 
marks växtlighet sin mest egendomliga prägel. Den finnes allmänt på 
ängar och i lundar under de mest växlande former. 
“) »Opisoive och Waiwanenlaki» Frist. 
**) »Wittangi i Jukkasjärvi sn» Frist. 
Yid Kara-joki i Karasuando sn; »Isomettän-ranta i Euontekis sn» 
Lffist. Denna var. har blomkronans hjelm kortare än läppen. Blom¬ 
morna äro gulhvita. 
»I grannskapet af Kilpis-järvi» Parlat. enl. Hartm.; »vid Torneå- 
träsk» Hartm. 
**) »Tuoremaa nära Karesuando kyrka» Lsest. 
*>) Yid stranden af Muonio-elf nära Karesuando växte en Cornut 
suecica, hos hvilken blomhylle-bladen hade blifvit förvandlade till ört¬ 
blad, af hvilka 2 större och 2 mindre motsatta voro ställda i krans på 
utbildade strålar ofvan de hvita svepe-bladen. 
