59 
giftighed, .saa den ofte ikke længere dræber :marsvin. Mus og rotter, 
hvem man giver lever eller milt af døde dyr at æde, faar næsten 
altid sygdommen, og sætter man sammen i et aflukke syge mus og 
friske mus, faar disse sidste efterhaanden alle sygdommen og dør. 
Ogsaa fluer dør af den. Yersin tandt mange døde fluer i det rum, 
hvor han obducerede de døde dyr; en af disse fluer gned han ud i 
bouillon og inficerede med denne et marsvin, der døde af pest 48 
timer senere. Det er klart, at slige fluer maa være gode udbredere 
af smitten. 
Yersin har ogsaa hos mennesker i reeonvalescens fund et baciller, 
der havde tabt næsten hele sin giftighed og ligeledes i jorden, 4—5 
ctm. under overfladen, i et hus, hvor pesten havde raset. Dette, peger 
paa, at, man ved at indpode slige afsvækkede baciller muligens skulde 
kunne vakcinere dyr og mennesker mod pesten, og Yersin har paabe- 
gyndt undersøgelser i denne retning. 
Mindre meddelelser. 
Rugende blæksprut. For en tid siden fandt den franske rei¬ 
sende Diguet i Kalifornien en blæksprut (pctopus), som udrugede 
sine eg. Dette fund bekræfter en udtalelse hos Aristoteles, 
naturforskningens fader, som senere ganske er bleven forglemt. Aristo¬ 
teles siger nemlig: „Polyperne (saa kaldte nemlig de gamle blæk- 
spruterne), ruger og de magrer af, fordi de i rugetiden ikke spiser. 
De lægger sig til at ruge først, efterat de har lagt alle sine eg, og 
de ruger paa dét sted, hvor de har lagt eggene. Hunnen tager under¬ 
tiden plads paa eggene, undertiden ved indgangen til den hule, hvori 
den har lagt eggene og lægger sine arme sammen for bedre at be- 
dække dem.“ Endvidere bemerker Aristoteles, at „polyperne u søger 
sig et sted, som egner sig for dem til eglægning, saaledes en mus¬ 
ling, bunden af et kar eller et eller andet hult rum, paa hvis vægge 
de kan fæste eggene. Paa samme maade ruger ogsaa den kaliforniske 
blæksprut, som under navnet octopus digueti er bleven beskreven af 
pariserzoologerne Perrier og Rochebrune. Den kaliforniske 
blæksprut vælger dog altid kun skal af venusmuslingen og kajnmus- 
lingen til rugeplads. Dyret sidder presset ind mellem skallene, og 
over og under det , er eggene fæstede til skallene. Tilbage staar 
endnu til besvarelse spørgsmaalet, om blækspruten stadig bebor mus- 
lingeskallene, eller om den kun vælger dem til opholdssted i rugetiden. 
