73 
I 1877 blev professor Sars udnævnt til æresdoktor ved Upsala 
universitets 400 aars jubileum og 1892 ridder af St. Olaf. 
Desuden er han medlem af en mængde videnskabelige selskaber, 
deriblandt æresmedlem af „Conchological society of Great Britain and 
Ireland“, „National fish culture association a , og ,,Société centrale 
d’agriculture de FranceL 0. Nordgaard. 
Argon, et nyt grundstof i luften. 
Om man for 40—50 aar siden havde sagt til en kemiker, at 
luften indeholdt endnu ukjendte stoffer, vilde en saadan paastand være 
bleven benegtet paa det bestemteste. Et saa let tilgjængeligt materiale 
;Som luft, der var saa grundigen undersøgt i alle retninger, syntes dog 
at maatte være vel kjendt baade kvalitativt og kvantitativt. Saa kom 
i 1860 B unsen med sit spektralapparat og paaviste, at luften kon¬ 
stant indeholdt smaa mængder kogsalt, og saa har man paavist i luften 
disse smaa mikrobefrø, der trods sin overordentlige lidenhed dog spil¬ 
ler en saa betydningsfuld rolle i naturens husholdning. Baade kog- 
saltmængden og mikrobefrømængden er i luften saa ringe, at de ganske 
undrager sig kemikernes maale- og veieredskaber; og derfor er de 
ogsaa bleven overseet. Anderledes forholder det sig med det nye 
grundstof, som man nu har fundet i luften. Af det nye stof, argon 
kaldet, indeholder luften omtrent 0.8 pct. og det er derfor det stof, 
som næst kvælstof og surstof forefindes i størst mængde i luften. 
Hvorledes har det da været muligt, at kemikeren ligetil nu har kunnet 
overse dette stof? Svaret herpaa er at søge dels i den omstændighed, 
at argon i sine fysiske egenskaber har den største lighed med kvæl¬ 
stof og dels deri, at argon er saa fuldstændig blottet for evnen til at 
indgaa i kemisk forbindelse med andre stoffer; det er et grundstof 
„uden energi u , deraf navnet argon af a og 1'pyov. 
Det er ganske interessant at følge de forsøg, der har ført til op- 
dagelsen af dette nye grundstof. En engelsk fysiker Lord Bayleigh, 
der specielt har studeret gasarternes egenvegt fandt, at kvælstofgas af 
forskjellig oprindelse ikke al tid viste samme egenvegt; navnlig syntes 
kvælstof, indvundet af luft, altid at vise en yderst ubetydelig større 
•egenvegt end kvælstof fremstillet af ammoniak eller af en af kvæl- 
