som kan være af videre merkbar indflydelse, da det øiensynlig kim er j 
en betydelig tilvekst i det ene eller andet, der her kan være af- 
gjørende. Yore erfaringer om disse ting er vel forresten endnu af 
saa ny datum, at vi neppe kan . gjøre os sikre forestillinger, naar der 
tales om længere tidsrum. 
Kemiske processer, hvori våndet eller dets elementer indgaar, 
kjender vi mange af, men neppe nogen af saadan udstrækning, at det 
her kan være nødvendigt at tage den i betragtning. Tilbage staar da \ 
bare vekstrigets indflydelse paa vandets fordeling, samt den virkning, 
der kan øves ved jordlagenes absorption, eller derved at vand paa 
anden mekanisk maade bindes og taber dagvandets karakter. 
Kan de levende væsener paa jorden øve nogen indflydelse paa 
disse ting? 
Vi ved, at våndet er en livsbetingelse, og at det ved nydannelse 
i stor udstrækning indgaar som bestanddel af plante- og dyrelegemet. ' 
En vandholdighed af 60—70 pct. er maaske det gjennemsnitlige for I 
dyrelegemet. I plantelegemet kan vandholdigheden stige endnu meget 
høiere, idet den er størst i unge, sterkt voksende dele, mens den i 
ældre er betydelig mindre. Selv i tørre plantedele er der dog endnu 
fra 5 til 20 pct. vand. Men hvad har vel dette at sige mod havets 
mange, mange billioner kubikmeter? 
Eor at give en forestilling om de vandmængder, der bindes i 
planter og dju-, skal vi opstille en raa beregning. Lad os antage, 
at hvert menneskeligt individ i gjennemsnit veier 30 kg., hvilket tal 
neppe er for høit, og at våndet udgjør 2 / 3 af dets vegt. Ethvert 
menneske indeholder altsaa gjennemsnitlig 20 kg. vand. Anslaar vi 
nu jordens samlede befolkning til 1500 millioner mennesker, saa vil 
disse mennesker repræsentere en vandmængde paa 30 milliarder kg. 
eller 30 millioner kub. m. Eøier vi hertil våndet i alle øvrige landdyr 
og i alle planterne, der selvfølgelig repræsenterer mange gange større 
tal, saa forstaar vi, at her handles om betjMelige vandmasser. — Jeg 
savner desværre det nødvendige materiale til at kunne foretage bare 
en tilnærmelsesvis beregning. Men efter et løst overslag med sand- 
synlige værdier har jeg grund til at tro, at alt dette vand dog kun 
udgjør en meget liden brøkdel af havets vandmængde. 
Nogen virkelig forandring i dagvandets mængde kan der 
ogsaa selvfølgelig kun være tale om ved en tilsvarende forandring i 
mængden af organismer. Ved en tilvekst heri vil nyt vand bindes og 
