89 
som tidevandet og lignende fænomener foraarsager - - virkelig veksle? 
Kan det frit flydende vand paa jordens overflade til forskjellige tider 
være tilstede i forskjellig mængde? 
Saavidt mig bekjendt foreligger der ingen undersøgelser i denne 
retning. Det synes meget mere, som en saadan antagelse ganske er 
skudt lien i det urimeliges eller umuliges sfære, idet man ved nivaa- 
ændringer i fortid og nntid uden videre har opstillet hævninger i jord¬ 
skorpen eller andre formfor andringer i denne som eneste virkende 
aarsag. — En nivaaændring maa bevirkes, enten ved forandringer i 
det faste land eller ved vekselen i liavvandets mængde. Eor en naiv 
betragtning ligger det sidste nærmest, — videnskaben synes udeluk- 
kende at have fæstet sig ved døt første. Men er derved ogsaa mulig- 
heden af det sidste ganske udelukket? — Naar man opdager nye, 
uventede aarsager til naturfænomenerne, viser der sig ialfald i først¬ 
ningen ofte en tilbøielighed til at overvurdere deres virkning, og kan 
det ikke tænkes, at en saadan tilbøielighed hurtig vil have stillet i 
skyggen det spørgsmaal, der danner overskriften for disse fordringsløse 
betragtninger ? 
Det stof, hvoraf våndet er dannet, kan selvfølgelig ikke være 
underkastet forandringer i mængde. Det surstof og vandstof, som 
sammensætter våndet, maa al tid være tilstede i uforanderlig mængde, 
saafremt disse to elementer virkelig besidder de egenskaber, man til- 
lægger et grundstof. Dette er en simpel følge af lovene om stoffets 
vedligeholdelse — en lov, der ingen undtagelse kjender. 
Spørgsmaalet blir da, om våndet er ndsat- for kemiske, fysiske 
eller blot mekaniske indvirkninger i saadan udstrækning, at det kan 
øve merkbar indflydelse paa mængden af det frit flydende vand. For 
at kunne danne os nogen mening herom maa vi betragte noget nær¬ 
mere de forhold, hvorunder våndet forekommer i naturen. 
De største vandsamlinger findes som bekjendt i havet, dernæst 
i elve, bække, sjøer o. 1. Alt dette vand, der flyder frit om paa 
jordens overflade udsat for alle de kræfter og paavirkninger, som 
der gjør sig gjældende, vil vi i det følgende for bekvemheds 
skyld kalde dagvandet. Hertil hører følgelig ogsaa regnvand, 
dug o. s. v. — kort sagt: alt vand, der som saadant forekommer frit 
i flydende form paa jordens overflade. Større eller mindre mængder 
af dette vand deltager i et stadigt kredsløb, idet det under solvarmens 
indflydelse fordamper fra overfladen, stiger tilveirs, danner skyer, ud- 
