35 
delig virksomhed og derigjennem indlagt sig stor fortjeneste af mathe- 
matikundervisningen, særlig i gymnasiet. I en tid som vor, da det 
ene mislykkede lærebogsforsøg afløser det andet og der nærsagt aarlig 
udkommer „forbedrede“ udgaver af de tidligere, er det velgjørende at 
kunne notere, at Guldbergs kortfattede og greie lærebøger i plan og 
sfærisk trigonometri, stereometri og analytisk geometri i omtrent en 
menneskealder bar holdt sig næsten fnldstændig i den oprindelige 
skikkelse. Guldberg har ogsaa vist sine elever ved universitetet den 
velvilje at udgive en „lærebog i mekanik u og „lærebog i maskinlære u , 
der udgjør skelettet af hans forelæsninger i disse fag. 
Af Guldbergs rent videnskabelige arbeider skal vi her indskrænke 
os til at nævne de to vigtigste, der er udgivne under medvirkning af 
to af hans kolleger ved universitetet, nemlig „Etudes sur les affinités 
chimiques. Par C. M. Guldberg et P. Waage” og „Etudes sur les 
mouvements de Patmosphére. Par C. M. Guldberg et H. Molin”. 
Særlig det første arbeide har vakt stor opsigt, og det har været 
af grundlæggende betydning for udviklingen af en hel ny videnskabs- 
gren: den fysikalske kemi. Guldberg og Waage beskjæftiger sig for¬ 
nemmelig med den saakaldte kemiske masse virkning og udtaler den 
anskuelse, at „resultatet af en kemisk proces ikke alene afhænger af 
de stoffer, som danner den nye kemiske forbindelse, men ogsaa af 
alle andre forhaandenværende stoffer („fremmede stoffer”), fordi de 
udøver indflydeise, selv om de ikke undergaar nogen kemisk forandring 
under processen; til de fremmede stoffer henregnes da ogsaa opløs- 
ningsmidlerne.” De mellem stofferne virkende kemiske kræfter, saa- 
vel de egentlige affinitetsk r'æ f t e r, der fremkalder dannelsen 
af nye kemiske forbindelser som de sekundære kræfter, hvis 
virkning beror paa de fremmede stoffer, underkastes indgaaende stu¬ 
dium, og det lykkes forfatterne at sætte de forskjellige kemiske fæno- 
mener i regnhig og underkaste dem mathematisk undersøgelse. Her¬ 
med var signalet givet til paa beregningens sikre grund at søge 
aarsagerne til de kemiske fænomener opklaret, hvilket er ble vet den 
fysikalske kemis opgave. 
Det vilde blive for vidtløftigt her at give nogen opregning af alt, 
hvad Guldberg har skrevet af større og mindre af handlinger over for¬ 
skjellige videnskabelige eller praktisk-videnskabelige emner. Man Un¬ 
der ham saaledes repræsenteret ved en række opsatser og af handlinger 
i ,,Kristiania videnskabsselskabs forhandlinger”, i „Nyt magazin for 
