27 
ledninger, og benyttelsen af en ledning, hvor man før maatte bruge.2, 
vil nedsætte anlægsomkostningerne ganske overordentlig meget. 
Tesla opruller forresten et andet fremtidsbillede, som, hvis det 
virkeliggjøres, vil sætte alt, hvad der hidtil er præsteret paa teknikens 
omraade, fuldstændig i skygge, men det er vel tvivlsomt, om det 
nogensinde bliver andet end en skjøn drøm. 
Alle de molekyler, hvorat materien bestaar, antages jo, som 
enhver ved, at være i mere eller mindre sterk svingende bevægelse, 
der blandt andet betinger legemernes varmetilstand. Hvis man nu, 
mente Tesla, ved hjælp af maskiner kunde frembringe elektriske sving¬ 
ninger med samme svingetal som de ‘molekylære oscillationer, saa 
maatte omvendt disse, da de som nævnt er af aldeles den samme 
natur som de elektriske, kunne benyttes til drivkraft for maskinerne. 
Paa denne maade vilde man kunne udnytte den overalt i ruminet 
værende energi og direkte lægge sine maskiner ind til naturens store 
hjulverk. Et ubegrænset forraad af energi vilde til en hvilkensomhelst 
tid staa til vor disposition, et forraad, der vil være ligesaa uudtøm- 
meligt som verdenshavet. P. B. 
Lammegribben. 
Lammegribben (gypaétus barhatus), er en af den gamle verdens 
største rovfugle. Den kan opnaa en længde af 120 cm., heraf falder 
dog næsten halvparten paa den lange, kileformede hale. Afstanden 
mellem vingespidserne maaler indtil 160 cm. Den gamle fuldt udfar- 
vede fugl er paa oversiden graaagtig eller brunagtig sort med hvide 
fjerspoler. Styr- og svingfjerene er sorte. Undersiden og halsen 
rustgul eller rødlig gul. Hovedet er gulagtig hvidt iblandet med sort 
paa kinderne og med et sort baand, som strækker sig fra nebroden 
over øiet til nakken. Nebroden omgives af sorte, stive, børstelignende 
fjer. Under hagen hænger der en dusk lange, sorte børster; paa dette 
„skjeg“ kan den med lethed adskilles fra alle andre fugle, thi den 
er den eneste, som har saadant; det er ligeledes dette, som har givet 
den dens tyske navn, bartgeier eller bartadler. Iris er orangegul; 
sclerotica eller senehinden, der hos de fleste dyr er hvid og hos fug- 
