19 
sig• et uhr, hvis pendel ndfører en svingning i sekundet. Der vil da 
medgaa 52 døgn, før pendelet har udført dette antal svingninger. Et 
eksempel paa elektriske svingninger med særdeles høit svingetal frem- 
byder ildladningen af en leydenerflaske. Udladningen foregaar her 
ikke kontinuerlig, men afbrudt, idet elektriciteten under udladningen 
udfører svingninger frem og tilbage mellem begge belæg. Rigtignok 
vedvarer disse svingninger kun en meget kort tid. 
Vekselstrømme med meget høit svingetal har den merkelige egen- 
skab, at de aldeles ikke synes at være bundet til. ledningen. Hertz 
paaviste nemlig, naar han paa et punkt afbrød ledningen, at de elek¬ 
triske svingninger udbredte sig i det omgivende medium, og det merk- 
værdige er, at disse svingninger er aldeles af samme natur som lys- 
svingningerne. Hertz viste nemlig, at der fra brudstederne udgik 
straaler, som han kunde reflektere ved hjælp af speile, bryde ved 
hjælp af prismer, og som desuden viste interferents- og polarisations- 
fænomener aldeles som lys- og varmestraalerne. Det eneste er, at de 
ikke gjør indtryk paa øiet, ikke kan sees. Dette sidste kommer sim¬ 
pelthen deraf, at svinge tall et er for ringe; for nemlig at gjøre indtryk 
paa øiet som lys, maa svingetaliet være omtrent 400 billioner pr. 
sekund (de røde straaler). Som nævnt eksperimentere de Hertz med 
strømme, hvis svingetal var 5 millioner, sua at man endnu er langt 
fra at frembringe lyssvingninger ad denne vei, saa langt, at det vel 
er tvivlsonit, om man nogensinde kommer saa vidt. 
Saa meget er imidlertid sikkert, og gjælder nu for tiden som en 
fastslaaet kjendsgjerning, at alt lys betinges af svingninger af aldeles 
:samme natur som de elektriske, og de foregaar i ætheren, det stof 
som man tænker sig gjennemtrængende hele universet. Dette udgjør 
kjernen i den saakaldte elektromagnetiske lystheori. 
Det fortjener at bemerkes, at disse resultater paa forhaand ud- 
lededes ved theoretiske spekulationer, og ved Hertz’s forsøg blev deres 
rigtighed godtgjort paa den mest glimrende, maade. 
Det er vanskeligt eller rettere umulig med en gang at overskue, 
hvilken indflydeise dette kan faa paa fremtidens elektroteknik. Disse 
resultater ligger jo nemlig saa fjernt fra alt, hvad vi hidtil har vidst 
om elektriciteten. Elektrotekniken har hidtil blot ledet elektrisk energi 
gjerinem ledningstraade og for at omsætte den i lys og mekanisk ar¬ 
beide, benyttet apparater, hvor ledningstraade har spillet den største 
rolle. Den omstændighed, at elektrisk energi kan ledes gjennem rum- 
