17 
mand, vistnok af en ganske overordentlig stor dygtighed som eksperi- 
mentator, men han er ogsaa i besiddelse af en brændende tørst efter 
berømmelse og mynt. For at faa saa meget som muligt af begge 
dele offentliggjorde ikke Tesla sine forsøg saaledes, at alle og enhver 
kunde eftergjøre dem. Man hørte kun de mest vidunderlige fortællin- 
ger om, at han havde sat elektriske maskiner i bevægelse uden at 
lede strømmen tilbage til strømkilden igjen, at han havde bragt gløde¬ 
lamper til at lyse uden nogensomhelst ledningstraad, at disse lamper 
udsendte meget lys og kostede lidet, og man hørte ovenikjøbet, at de 
ulykkestilfælde, der saa ofte hænder ved elektriske anlæg, ved disse 
forsøg var aldeles udelukket. 
I januar 1892 udførte Tesla i London en række glimrende forsøg 
i det elektrotekniske selskab for en yderst kritisk forsamling af fag- 
mænd, og opvakte her den allerstørste beundring. Herved bragtes 
Teslas forsøg et skridt nærmere hen til den europæiske elektroteknik. 
Siden den tid har de hyppig været gjort til gjenstand for offentlig 
omtale, og meget er skrevet om dem, uden at man egentlig har kun¬ 
net tilveiebringe nogen systematisk orden i dem eller nogen viden- 
skabelig begrundelse. Saa meget er imidlertid sikkert, at forsøgene 
giver store løfter for fremtiden baade i videnskabelig og teknisk hen¬ 
seende. Det kan derfor være af interesse at give en fremstilling af 
forsøgenes natur og de til grund liggende elektriske fænomener tillige- 
med deres betydning for fremtidens elektroteknik. 
Tesla udførte sine forsøg med saakaldte vekselstrømme. Som en 
flerhed af læserne kanske ved, pleier man at sammenligne en ledning, 
gjennem hvilken der gaar en elektrisk strøm, med et rør, hvorigjennem 
der strømmer vand. Den mængde vand, der i en given tid bevæger 
sig gjennem røret, vil være større, jo større trykforskjellen mellem 
begge ender er, og jo videre røret er. Aldeles paa samme maade vil 
den mængde elektricitet, der gjennemstrømmer en metalledning, være 
afhængig af, hvad man kalder potentialforskjellen eller den elektriske 
spændingsforskjel mellem ledningens ender og desuden af den mod- 
stand, traaden gjør mod elektricitetens gjennem gang. En tyk metal- 
traad vil svare til et vidt rør, mens en tynd traad af et mindre godt 
ledende stof vil svare til et ganske trangt rør. 
Ved en almindelig elektrisk strøm bevæger elektriciteten sig stadig 
i samme retning i ledningen, og strømmen kaldes ligerettet. Vel de 
saakaldte vekselstrømme skifter strømmen uafladelig retning i ledningen, 
2 
