Om ferskvandsbioiogiske undersøgeiser og deres 
betydning for ferskvandsfisket. 
Under en reise i sommeren 1894 havde jeg anledning til at bese 
to ferskvandsbioiogiske stationer, som nylig er oprettede i Tyskland, 
nemlig fiskeristationen ved „Mogelsee“ nær Berlin og den biologiske 
station ved „Plonersee“ nær Kiel. 
Den førstnævnte af disse ligger et par mile sydost for Berlin og 
saa nær en af Berlins storartede vandfiltreringsinstitntiorier, at stationen 
derfra faar den til akvarierne og udklækningsforsøgene nødvendige 
forsyning med ferskvand. Stationen, som bestyres af prof, dr. J. 
Frenze 1, Havde forøvrigt et meget beskedent ndseende, den bestod 
nemlig af et lidet, kun en etage høit hus, som var bygget op af 
magnesitplader *) og kun havde kostet kr. 3 150, hvortil kom for ca. 
kr. 500 i indredning og inventar. 
Det største rum i dette lille hus optages væsentlig af 2 store 
cementerede bassiner, hvori holdes forskjellige fiskesorter. Vandstanden 
reguleres ved afløbsrør, som ogsaa, naar man vil tømme bassinet, 
kan helt borttages. Besten af huset var optaget af et arbeidsrum, 
et magasinrum og et kjøkken. Paa en veranda, med udsigt over 
Møgelsøen, fandtes flere større og mindre akvarier, hvoraf et var sær- 
ligt beregnet til studier over ferskvandsplankton, 2 ) som forekom i store 
mængder i Møgelsøen. 
1 ) Magnesit er et produkt, som fabrikeres af sagflis, hvortil sættes forskjel¬ 
lige anorganiske forbindelser (hvoriblandt magnesia, deraf navnet). Denlie masse" 
presses og forarbeides til plader, som skal forene visse heldige egenskaber hos 
sten og træ, idet de ikke raadner, er sterke, lette og desuden er slette varme- 
ledere. Prof. Pfeffer havde med megen fordel anvendt dem til hvlder i driv¬ 
husene i den botaniske have i Leipzig. 
2 ) Til plankton regner man saadanne smaa organismer (planter og dyr), 
hvis udbredelse i våndet er afliængig af strøm og vind. 
1 
