82 
Flyvende krebsdyr. 1 ) 
Mennesket drives frem af et ubetvingeligt ønske om at beherske 
rummet; neppe har det sikkret sig ypperlige methoder til at komme 
frem paa land og sø, før det tænker paa at erobre atmosfæren, som 
omgiver det og konstruerer mere eller mindre sindrige apparater forat 
kunne hæve sig ovenover den planet, som dets fødder træder paa. 
Skulde det ikke være det samme instinkt, som bestandig har bragt 
det til i isærdeleshed at interessere sig for dyr, som flyver, og blandt 
disse fremforalt for dem, som paa grund af sin oprindelige bygning 
egentlig er bestemte til at leve paa landjorden eller i våndet? Ialfald 
vækkes ganske naturlig vor videbegjærlighed i høi grad ved hver ny 
beretning om saadanne dyr. 
Hidtil kjendte man, foruden fuglene og insekterne flere dyr, som 
ved hjælp af særegne indretninger paa den eller den del af kroppen kan 
flyve eller i det mindste kan holde sig oppe i luften i kortere eller 
længere tid. Saadanne er flagermusene, det flyvende ekorn (slegten 
pteromys , Fr. Cuvier) blandt pattedyrene, dragen (slegten draco l.) 
blandt krybdyrene, flyvefisken ( exocoetus evolans og andre arter) blandt 
fiskene. Alle disse dyr tilhører hvirveldyrenes gruppe. Men for nylig 
har man ogsaa opdaget analoge tilfælde blandt hvirvelløse dyr. Insek¬ 
terne er ikke længere de eneste leddyr, som har evnen til at gjennem- 
skjære rummet og lade sig transportere paa luftens veie; man har 
iagttaget den samme evne hos ét krebsdyr, et bitte lidet dyr, som 
altsaa hører til samme gruppe som f. eks. hummeren og krabben, men 
hverken i størrelse eller form ininder om nogen af de kjendte cru- 
staceer. 
Her er forresten kjendsgjerningen i al sin enkelthed. En bekjendt 
russisk naturforsker dr. Ostrooumoff, direktør for den biologiske 
station i Sebastopol, foretog i sommer en ekskursion i baad langs 
kysten af Krim. En morgen, da søen var blikstille og himlen azur- 
blaa, slig som man kun ser den i middelhavslandene, opdagede han 
sverme af smaa væsener, der fløi som myg ovenpaa den rolige vand- 
flade. Kommen lidt nærmere, kunde den russiske naturforsker, hans 
søn og stationens dreng, som var med, iagttage følgende fænomen: 
hvert af disse mikroskopisk smaa dyr indtog først en bekvem stilling 
x ) La Nature. 
