98 
almindelige opfatning vistnok en sandhed, man maa regne med. Neppe 
nogen anden offentlig institution hos os er som det meteorologiske 
institut i den grad én mands Verk, og netop derfor tror jeg heller 
neppe nogen anden institution af tilsvarende størrelse har den faste, 
helt igjennem ensartede organisation som denne. Her var ingen tradi- 
tioner, ingen gammel tilvant arbeidsmaade, som maatte respekteres, 
ingen hensyn, der kunde forstyrre organisationens egalitet — og det 
merker man lige ned i de mindste enkeltheder. 
Som det vil fremgaa af den følgende skisse af institutets udvik- 
lingshjstorie, har det norske meteorologiske institut under prof. Mohns 
dygtige ledelse Ira en uanselig begyndelse vokset sig frem til, hvad 
det nu er: en anstalt med stor videnskabelig anseelse og af en prak¬ 
tisk betydning, der neppe kan overvurderes. Der er jo snart sagt 
ikke den praktiske bedrift, som jo paa en eller anden maade staar i 
taknemmelighedsgjæld til det norske meteorologiske institut. 
At institutet ved siden af sine betydelige videnskabelige opgaver, 
som jeg siden skal omtale, har kunnet opnaa en saa fast populær 
stilling, — at det i saa forholdsvis kort tid har kunnet gjøre den 
unge meteorologiske videnskab i ordets bedste forstand demokratisk, 
det skyldes ganske sikkert de heldige personlige egenskaber hos prof. 
Mohn. Og det er ligeledes dette, der efter min mening , er noget af 
det mest interessante ved institutet og dets organisation. 
Prof. Henrik Mohn er bergenser. Han er født 15de mai 1835, 
blev student fra Bergens katedralskole i 1852 og bergkandidat i 1858. 
Som man maatte vente, syslede den unge bergkandidat i begyn- 
delsen hovedsagelig med mineralogiske og geologiske studier. Sammen 
med bergmester Dahl og prof. Kj erulf deltog han et par somre 
i Norges geologiske undersøgelse. Paa titelbladet af det store geolo¬ 
giske kart over det søndenfjeldske Norge, som i 1866 blev udgivet- 
af Kjerulf og Dahl, finder vi ham sammen med hans nuværende 
kolleger ved universitetet, H i o r t d a h 1 og W a a g e, opført blandt 
de medarbeidere, efter hvis skisser og dagbøger kartet er udarbeidet. 
I et par aar var han ogsaa lærer i fysik ved Nissens skole i Kristiania. 
Han liavde imidlertid kastet sig mere og mere over astronomien 
og dens hjælpevidenskaber. Et blik paa hans literære produktion fra 
