104 
tioner, dels efter maanedlige meddelelser fra forskjellige udenlandske 
stationer og dels efter aviser og skibsjournaler. 
Under prof. Mohns ledelse tog institutets ndvikling imidlertid snart fart. 
Allerede i 1867 blev der oprettet flere nye stationer, dels offent¬ 
lige og dels private, og ved fyrdirektør D i r i k s’ imødekommenhed 
knnde man ved hele 9 fyrstationer, fordelt Jangs hele kysten, paabe- 
gynde daglige iagttagelser over luftens og havets temperatur, havvan- 
dets tæthed, vind, 'veir o. s. v. Gjennem indrulleringskontorerne ud- 
deltes flere hundrede skibsjournaler med nøiagtig anvisning til meteoro¬ 
logiske iagttagelsers udførelse, og iagttagelser af tordenveir blev sat 
igang over hele landet. Samme aar forsøgte man ogsaa for første 
gang at give daglige udsigter over den kommende dags veir, hvilke 
forsøg dog atter maatte opgives paa grund af mangelfuld forbindelse 
med Skotland. Efter anlægget af den skotske telegrafkabel blev ud- 
stedelsen af disse udsigter gjenoptaget. 
Institutets virksomhed udvidedes hurtig, ligesom antallet af stationer 
aar for aar jevnt øgedes. Et stormsignalsystem var allerede tidlig 
sat igang. Era 1872 udstraktes undersøgelserne til havets temperatur 
i dybet, og i 1874 begyndte institutet med stationerne Kristiania, 
Bergen og Tromsø at deltage i de simultane observationer, der paa 
foranledning af chefen for „ Signal office u i Washington, general 
M y e r, sattes igang over hele den civiliserede verden. 
I 1882—83 deltog Norge i den internationale undersøgelse af de 
arktiske egne med en station i Bossekop. Denne station var organi¬ 
sere! af prof. Mohn, der selv havde ordnet dens meteorologiske og 
magnetiske udstyr — tildels efter egne tegninger til instrumenterne. 
En betydningsfuld del af institutets arbeide begyndte i 1882, idet 
der efter overenskomst med Smaalenenes amts landhusholdningsselskab 
fra institutet sendtes daglige veirudsigter for landmænd i aannetiden. 
Dette veirvarselssystem for landmænd blev allerede i 1884 betydelig 
udvidet og fuldstændiggjort. 
I en senere artikel skal jeg prøve at gjøre rede for, hvordan 
institutet for nærværende er organiseret, hvordan der arbeides ved 
institutet og dets stationer, og hvordan de gjennem aviserne kjendte 
meteorologiske publikationer fremkommer. Per Engelbrethsen. 
