138 
til St. Mathieu paa Bretagnes yderste spids i syd er disse stationer- 
beliggende. Det er altsaa den atmosfæriske tilstand over . det hele 
nordvestlige Europa og de nærmest tilgrænsende have, der daglig ned¬ 
tegnes paa det meteorologiske instituts karter. Ved telegraf ens hjælp 
kan man følge atmosfærens bevægelse og forandringer fra dag til dag 
og deraf udlede sine slutninger — lige vigtige for den praktiske be¬ 
drift som for videnskaben. 
En betydelig mængde iagttagelser indkommer endelig maanedlig 
fra de mange udenlandske meteorologiske anstalter, med hvem insti- 
tutet staar i bytteforbindelse, og ca. 150 tordenveirstationer uden 
instrumenter indsender observationer hvert aar. Tordenveirobservatio- 
nerne har spillet en meget vigtig rolle i institutets studier over veiret,. 
navnlig i dets første arbeidsaar. 
De norske meteorologiske stationer inspiceres i regelen en gang 
hvert 5te aar, ved hvilken leilighed deres instrumenter undersøges og 
berigtiges. 
IV. Arbeidet ved institutet. 
Som man vil forstaa, er det et betydeligt materiale, der fra tid 
til anden tilflyder institutet. Sætter man stationernes antal med et 
rundt tal til 100 og det antal observationer, der i en maaned udføres 
ved hver station til 90 (3 gange daglig i 30 dage), udgjør dette ikke 
mindre end 9 000 observationer over samtlige meteorologiske elementer 
pr. maaned bare for de norske stationer. Alle disse observationer 
skal reduceres, konstrueres og bearbeides paa forskjellig maade. 
Eor at kunne sammenligne de forskjellige barometerangivelser, 
maa afiæsningerne, som man siger, reduceres. Der er forskjellige ting, 
som indvirker paa høiden af kviksølvet i barometerrøret. Af mest be¬ 
tydning er observationsstedets høide over havet og kviksølvets tem¬ 
peratur. Jo høiere over havet, jo lavere vil under ellers lige forhold 
kviksølvet stille sig. Og jo varmere kviksølvet er, jo høiere vil det 
staa i røret, da kviksølv ligesom alle andre legemer udvides ved varme 
og det meget sterkt — hvad der er noksom bekjendt fra vore kvik- 
sølvtermometre. At beregne, hvor høi kviksølvsøilen vilde ha været, 
om iagttagelsen var udført ved havets overfiade, kalder man at redu- 
cere barometerstanden til havfladen, og en beregning af kviksølvsøilens- 
høide, om nu dens temperatur havde været 0 °, at reducere barometer- 
