140 
man nemlig her en forbigaaende stigen af barometret. Eor stationen 
B. er ved morgenobservationen den 16de aflæst 10 mm. for lavt. Til 
yderligere betryggelse afsættes observationerne for hver station ogsaa 
paa kartet, og de steder, der har samme lnfttryk, forbindes med linjer 
(isobarer). Disse grupperer sig paa kartet altid med en vis regelmæs- 
sighed, og af forholdene ved nabostationerne vil man saaledes altid 
kunne slutte sig til, om en stations angivelser er rigtige eller feilag- 
tige. Paa lignende maade kan der øves kontrol ogsaa over de øvrige 
vigtigere meteorologiske iagttagelser. 
Efter at disse foreløbige arbeider er udført, er angivelserne fær- 
dige til brug. Af middelværdierne for døgnet udregnes maanedens 
middelværdier for lufttrykket, temperaturen, den negative og absolute 
fugtighed, vindstyrken, summen af nedbørmængderne o. s. v. Selv i 
de tilfælde, hvor iagttagelsen ikke bestaar i aflæsning af noget instru¬ 
ment, udtrykker man den nemlig som oftest med tal for derved at 
erholde et materiale, der er mere oversigtligt og lettere at bearbeide. 
Saaledes betegner man f. eks. sjøgangens styrke med sifre fra 0 til 
9, idet det paa forhaand er vedtaget, hvilken tilstand af havet hvert 
tal skal udtrykke: 0 havblik, 1 meget smult, 2 smult, 3 svag dønning, 
4 nogen sjø o. s. v. Paa den maade opnaar man sikre og let for- 
staaelige middelværdier for næsten alle iagttagelser. Efterat iagttagel- 
.serne paa denne maade er bearbeidet indføres de i særskilte journaler, 
hvoraf hver station har sin. Disse saakaldte blaabøger, der er et slags 
meteorologisk statistik for det hele land og udgjør den vigtigste del 
